549300W9JLPW15XIFM52 2024-01-01 2024-12-31 549300W9JLPW15XIFM52 2023-01-01 2023-12-31 549300W9JLPW15XIFM52 2025-01-01 2025-12-31 549300W9JLPW15XIFM52 2025-12-31 549300W9JLPW15XIFM52 2024-12-31 549300W9JLPW15XIFM52 2022-12-31 549300W9JLPW15XIFM52 2023-12-31 549300W9JLPW15XIFM52 2023-01-01 2023-12-31 ifrs-full:OtherReservesMember 549300W9JLPW15XIFM52 2023-01-01 2023-12-31 eric:RevaluationOfBorrowingsMember 549300W9JLPW15XIFM52 2023-01-01 2023-12-31 ifrs-full:ReserveOfCashFlowHedgesMember 549300W9JLPW15XIFM52 2023-01-01 2023-12-31 ifrs-full:EquityAttributableToOwnersOfParentMember 549300W9JLPW15XIFM52 2023-01-01 2023-12-31 ifrs-full:IssuedCapitalMember 549300W9JLPW15XIFM52 2023-01-01 2023-12-31 ifrs-full:NoncontrollingInterestsMember 549300W9JLPW15XIFM52 2023-01-01 2023-12-31 ifrs-full:AdditionalPaidinCapitalMember 549300W9JLPW15XIFM52 2023-01-01 2023-12-31 ifrs-full:RetainedEarningsMember 549300W9JLPW15XIFM52 2024-01-01 2024-12-31 ifrs-full:RetainedEarningsMember 549300W9JLPW15XIFM52 2024-01-01 2024-12-31 ifrs-full:NoncontrollingInterestsMember 549300W9JLPW15XIFM52 2024-01-01 2024-12-31 ifrs-full:AdditionalPaidinCapitalMember 549300W9JLPW15XIFM52 2024-01-01 2024-12-31 ifrs-full:EquityAttributableToOwnersOfParentMember 549300W9JLPW15XIFM52 2024-01-01 2024-12-31 ifrs-full:IssuedCapitalMember 549300W9JLPW15XIFM52 2024-01-01 2024-12-31 ifrs-full:ReserveOfCashFlowHedgesMember 549300W9JLPW15XIFM52 2024-01-01 2024-12-31 eric:RevaluationOfBorrowingsMember 549300W9JLPW15XIFM52 2024-01-01 2024-12-31 ifrs-full:OtherReservesMember 549300W9JLPW15XIFM52 2025-01-01 2025-12-31 ifrs-full:OtherReservesMember 549300W9JLPW15XIFM52 2025-01-01 2025-12-31 eric:RevaluationOfBorrowingsMember 549300W9JLPW15XIFM52 2025-01-01 2025-12-31 ifrs-full:ReserveOfCashFlowHedgesMember 549300W9JLPW15XIFM52 2025-01-01 2025-12-31 ifrs-full:EquityAttributableToOwnersOfParentMember 549300W9JLPW15XIFM52 2025-01-01 2025-12-31 ifrs-full:IssuedCapitalMember 549300W9JLPW15XIFM52 2025-01-01 2025-12-31 ifrs-full:NoncontrollingInterestsMember 549300W9JLPW15XIFM52 2025-01-01 2025-12-31 ifrs-full:AdditionalPaidinCapitalMember 549300W9JLPW15XIFM52 2025-01-01 2025-12-31 ifrs-full:RetainedEarningsMember 549300W9JLPW15XIFM52 2022-12-31 ifrs-full:ReserveOfCashFlowHedgesMember 549300W9JLPW15XIFM52 2022-12-31 ifrs-full:AdditionalPaidinCapitalMember 549300W9JLPW15XIFM52 2022-12-31 ifrs-full:NoncontrollingInterestsMember 549300W9JLPW15XIFM52 2022-12-31 ifrs-full:OtherReservesMember 549300W9JLPW15XIFM52 2022-12-31 ifrs-full:RetainedEarningsMember 549300W9JLPW15XIFM52 2022-12-31 eric:RevaluationOfBorrowingsMember 549300W9JLPW15XIFM52 2022-12-31 ifrs-full:IssuedCapitalMember 549300W9JLPW15XIFM52 2022-12-31 ifrs-full:EquityAttributableToOwnersOfParentMember 549300W9JLPW15XIFM52 2023-12-31 ifrs-full:ReserveOfCashFlowHedgesMember 549300W9JLPW15XIFM52 2023-12-31 ifrs-full:RetainedEarningsMember 549300W9JLPW15XIFM52 2023-12-31 ifrs-full:OtherReservesMember 549300W9JLPW15XIFM52 2023-12-31 eric:RevaluationOfBorrowingsMember 549300W9JLPW15XIFM52 2023-12-31 ifrs-full:NoncontrollingInterestsMember 549300W9JLPW15XIFM52 2023-12-31 ifrs-full:AdditionalPaidinCapitalMember 549300W9JLPW15XIFM52 2023-12-31 ifrs-full:EquityAttributableToOwnersOfParentMember 549300W9JLPW15XIFM52 2023-12-31 ifrs-full:IssuedCapitalMember 549300W9JLPW15XIFM52 2024-12-31 ifrs-full:EquityAttributableToOwnersOfParentMember 549300W9JLPW15XIFM52 2024-12-31 ifrs-full:IssuedCapitalMember 549300W9JLPW15XIFM52 2024-12-31 ifrs-full:OtherReservesMember 549300W9JLPW15XIFM52 2024-12-31 ifrs-full:RetainedEarningsMember 549300W9JLPW15XIFM52 2024-12-31 ifrs-full:NoncontrollingInterestsMember 549300W9JLPW15XIFM52 2024-12-31 ifrs-full:AdditionalPaidinCapitalMember 549300W9JLPW15XIFM52 2024-12-31 eric:RevaluationOfBorrowingsMember 549300W9JLPW15XIFM52 2024-12-31 ifrs-full:ReserveOfCashFlowHedgesMember 549300W9JLPW15XIFM52 2025-12-31 ifrs-full:EquityAttributableToOwnersOfParentMember 549300W9JLPW15XIFM52 2025-12-31 ifrs-full:IssuedCapitalMember 549300W9JLPW15XIFM52 2025-12-31 ifrs-full:OtherReservesMember 549300W9JLPW15XIFM52 2025-12-31 ifrs-full:RetainedEarningsMember 549300W9JLPW15XIFM52 2025-12-31 ifrs-full:NoncontrollingInterestsMember 549300W9JLPW15XIFM52 2025-12-31 ifrs-full:AdditionalPaidinCapitalMember 549300W9JLPW15XIFM52 2025-12-31 eric:RevaluationOfBorrowingsMember 549300W9JLPW15XIFM52 2025-12-31 ifrs-full:ReserveOfCashFlowHedgesMember iso4217:SEK xbrli:shares iso4217:SEK xbrli:shares
Finansiell
rapport
→
Bolags-
styrnings-
rapport
→
Ersättnings-
rapport
→
Årsredovisning
2025
Finansiell
rapport
Bolags-
styrnings-
rapport
Ersättnings-
rapport
Innehåll
Detta är Ericsson
1
Kommentar från VD
2
Strategi
4
Kommentar från styrelseordföranden
10
150 år av kommunikation
12
Förvaltningsberättelse
14
Koncernens finansiella
rapporter och noter
28
Moderbolagets finansiella rapporter
77
Hållbarhetsrapport
95
Riskfaktorer
143
Revisionsberättelse
161
Bestyrkanderapport
165
Framtidsinriktade uttalanden
168
Femårsöversikt
170
Alternativa nyckeltal
172
Ericssonaktien
177
Inledning
2
Total ersättning 2025
3
Fast ersättning
5
Rörlig ersättning
6
Information om riktlinjer för
koncernledningens aktieinnehav
12
Jämförande information om
ändringar
i ersättningen och Bolagets resultat
13
Inledning och viktiga uppdateringar
avseende styrning under 2025
1
Bolagsstyrningsstruktur
2
Etik och regelefterlevnad
3
Hållbarhet och ansvarsfullt företagande
4
Riskhantering
4
Regelverk
5
Efterlevnad av tillämpliga börsregler
5
Ägandestruktur
5
Bolagsstämmor
6
Valberedningen
7
Styrelsen
8
Styrelsens kommittéer
10
Ersättning till styrelseledamöter
12
Styrelseledamöter
14
Ledning
19
Medlemmar i koncernledningen
20
Revisor
26
Intern kontroll över finansiell
rapportering
26
Revisors yttrande om
bolagsstyrningsrapporten
29
→
→
→
Ericsson Årsredovisning 2025
Den lagstadgade årsredovisningen består av tre delar som publiceras som ett dokument:
–
Finansiell rapport, som innehåller Förvaltningsberättelse samt finansiella rapporter och noter.
Hållbarhetsrapporten på sidorna 95–141 ingår i Förvaltningsberättelsen.
– Bolagsstyrningsrapporten.
– Ersättningsrapporten.
Ericssons årsredovisning och koncernredovisning ingår på sidorna 14–94, 143–160 i den Finansiella rapporten och rapporteras av Deloitte i revisionsberättelsen.
Den officiella versionen av årsredovisningen upprättas på svenska i det gemensamma europeiska elektroniska formatet (Esef). Bolagsstyrningsrapport,
Ersättningsrapport och hållbarhetsrapport har också granskats av Deloitte. Ericsson presenterar också en årsredovisning enligt Form 20-F som lämnas in
till U.S. Securities and Exchange Commission (SEC). Alla delar av den lagstadgade årsredovisningen är tillgängliga på Ericssons webbplats.
Ingår i
Ericsson
Årsredovisning
2025
Årsredovisning 2025
Ersättnings-
rapport
Bolags-
styrnings-
rapport
Finansiell
rapport
→
→
Finansiell
rapport
Finansiell
rapport 2025
Detta är Ericsson
1
Kommentar från VD
2
Strategi
4
Kommentar från styrelseordföranden
10
150 år av kommunikation
12
Förvaltningsberättelse
14
Koncernens finansiella rapporter och noter
28
Koncernens finansiella rapporter
29
Noter till koncernens finansiella rapporter
33
Moderbolagets finansiella rapporter med noter
77
Moderbolagets finansiella rapporter
78
Noter till Moderbolagets finansiella rapporter
82
Den Finansiell rapporten består av Förvaltningsberättelsen samt finansiella rapporter
och noter. Hållbarhetsrapporten på sidorna 95–141 är en del av Förvaltningsberättelsen.
Kommentarer i den här rapporten innehåller alternativa nyckeltal. ”Justerade” mätetal är
justerade för omstruktureringskostnader och är mått som inte är fastställda av IFRS.
Se information ”Alternativa nyckeltal” på sida 172 i den Finansiella rapporten.
Hållbarhetsrapport
95
Styrelsens försäkran
142
Riskfaktorer
143
Revisionsberättelse
161
Bestyrkanderapport
165
Framtidsinriktade uttalanden
168
Femårsöversikt – Finansiell information
170
Femårsöversikt – Icke-finansiell information
171
Alternativa nyckeltal
172
Ericssonaktien
177
Aktieägarinformation
181
Finansiella begrepp
182
Ordlista
183
Ericsson 2025
Finansiell rapport
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
Detta är Ericsson
Ericsson är en ledande leverantör av mobilkommunikations-
lösningar till leverantörer av kommunikationstjänster, företag
och den offentliga sektorn. Vi levererar högpresterande,
programmerbara och energieffektiva nät som möjliggör en
ökad tjänstedifferentiering. Våra företagslösningar erbjuder
överlägsen kommunikation till företag samt avancerade
nätfunktioner till applikationsutvecklare.
SEK
237
miljarder
Nettoomsättning
~
89
000
anställda i världen
>
60
000
beviljade patent
~
50 %
av mobiltrafiken sker över
Ericssons nät
(utanför Kina)
>
175
länder där Ericsson
har kunder
Försäljning per marknadsområde 2025
1)
Americas
35 %
Europa,
Mellanöstern
och Afrika
30 %
Nordost-
asien
7 %
Other
2)
16 %
Sydostasien,
Oceanien
och Indien
12 %
Syfte
Att skapa kommunikation som möjliggör
det vi ännu inte kan föreställa oss
Vision
En värld där obegränsad kommunikation
förbättrar liv, omdefinierar verksamheter
och banar väg för en hållbar framtid
Kärnvärden
Professionalism, respekt, uthållighet
och integritet i centrum för allt vi gör
1)
Kartan illustrerar den övergripande täckningen av marknadsområden och innebär inte nödvändigtvis kommersiell närvaro eller verksamhet i varje land.
2)
Marknadsområde Other består främst av patent- och licensintäkter och försäljning inom affärsområde Enterprise.
1
Ericsson 2025
Detta är Ericsson
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
Investeringar i marknads- och teknik-
ledarskap, i kombination med ett
disciplinerat genomförande av vår
strategi, positionerar Ericsson för nästa
fas av AI – industrialisering av AI drivna
applikationer och enheter.
Kommentar från VD
Positionerad för tillväxt
AI är sannolikt en av de mest genomgripande
teknikerna som mänskligheten hittills har upp-
levt. AI väntas bli en avgörande drivkraft för
framtida produktivitet och de företag och länder
som inte håller jämna steg med AI-utvecklingen
riskerar att förlora sin konkurrenskraft.
Hittills har den snabba AI-utvecklingen
främst handlat om halvledare, datacenter och
stora AI-modeller. Vi går nu in i en fas som
kommer att präglas av en utbredd användning
av AI-drivna enheter och applikationer, vilket
kommer att öka efterfrågan på flexibel mobil
konnektivitet och edge-computing. De nya
AI-användningsområdena förändrar trafik-
mönster och ökar behovet av högre upplänks-
kapacitet, låg latens och hög tillgänglighet.
Uppkoppling utan garanterad prestanda,
som 5G non-standalone, 4G och Wi-Fi, kan inte
möta den högsta nivån av tillförlitlighet, säker-
het och prestanda som AI kommer att kräva.
Garanterad och differentierad konnektivitet
via 5G standalone, och längre fram 6G, blir
avgörande för att möta kraven på upplänks-
kapacitet, nätverksprestanda och extrem
anslutningstäthet som de nya användnings-
områdena kommer att kräva. Detta placerar
Ericsson i centrum för AI-utvecklingen och för
framtida tillväxtmöjligheter.
Investeringar i kommunikationsinfrastruktur
fortsätter. I slutet av 2025 hade cirka 370 lever-
antörer av kommunikationstjänster lanserat
kommersiella 5G-tjänster och 90 hade infört
eller testat 5G standalone i publika nät. Allt
fler leverantörer av kommunikationstjänster
investerar i 5G standalone, men betydande
utbyggnad krävs fortsatt för att möjliggöra
storskalig AI-användning.
Det är värt att notera att Kina har byggt ut ett
mycket starkt och omfattande 5G standalone-
nät, vilket möjliggjort lansering av avancerade
användningsområden som automatiserade
fabriker, robotik och drönare, där industriell
AI baserad på effektiva AI-
modeller,
ger
betydande fördelar.
Ericsson är väl positionerat i denna marknad,
med en marknadsdel på cirka 37
%
1)
, utanför
Kina. Vid slutet av 2025, hade Ericsson lever-
erat 206 aktiva 5G-nät i 85 länder inklusive
55 aktiva 5G standalone-nät. Omkring 50
%
av all mobiltrafik utanför Kina går via nät som
Ericsson levererat. Vi har dessutom konsekvent
rankats som ledande inom RAN och 5G Core av
branschanalytiker.
Ericsson avslutade året med att uppnå
en justerad bruttomarginal på strax över
48
% och en justerad EBITA på 42,9 miljarder
SEK. Exklusive vinsten från försäljningen
av iconectiv uppgick EBITA-marginalen till
14,9
%, vilket för oss nära vårt långsiktiga
mål. Vår stabila finansiella utveckling visar
på konkurrenskraften i våra lösningar, vår
kommersiella disciplin och vårt kontinuerliga
fokus på operativa förbättringar.
Teknikledarskap utgör grunden för vår
verksamhet. För att säkerställa nödvändiga
investeringar måste vi fortsätta att driva
operativ effektivitet och kostnadsreducerande
åtgärder. Som en följd minskade vi antalet
anställda med 5 000 personer under 2025,
vilket skapar utrymme för investeringar i våra
tillväxtområden som 5G Core, autonoma nät-
verk, verksamhetskritiska nät, försvarslösningar
och företagslösningar.
Vägen till tillväxt
Under 2025 spelade Ericsson en avgörande roll
i att hjälpa leverantörer av kommunikations-
tjänster att övergå från traditionellt mobilt
bred-
band baserat på uppkoppling utan garanterad
prestanda till en ny era av prestandabaserade
modeller byggda på differentierad
konnektiv
-
itet. Detta inkluderar bland annat vikt
iga
avtal
med Telstra och Vodafone,
för att omvandla
deras nät till programmerbara plattformar för
innovation och som möjliggör differentierad
konnektivitet och nya intäktsmöjligheter.
Vi har även fokuserat på att bredda den mobila
plattformen till nya användningsområden och
sektorer. Det mest etablerade användningsom-
rådet är fast bredband över mobilnätet (Fixed
Wireless Access), som under året nådde över
150 miljoner hushåll världen över och upp-
visade högre kundnöjdhet än andra access-
tekniker. Mot bakgrund av detta tycker jag att
det är förvånande att många länder fortfarande
subventionerar fiberutbyggnad istället för en
mer kostnadseffektiv utbyggnad av 5G.
Vi börjar se ökad efterfrågan inom verksam-
hetskritiska applikationer, vilket vi ser som
ett betydande tillväxtområde. Under 2025
tecknade vi flera nya avtal inom sektorn för
offentlig säkerhet, och vi ser även ytterligare
möjligheter inom nationell säkerhet och försvar.
Under det kommande året planerar vi att öka
investeringar inom detta område, vilket kommer
att innebära högre kostnader initialt.
Vi fortsätter att stärka vår position på
företagsmarknaden. Marknaden för nätverks-
API:er växer, och 2025 var Vonage först med att
erbjuda aggregerad åtkomst till nätverks API:er
för de tre största leverantörerna av kommun-
ikationstjänster i USA – såsom avancerad
bedrägeribekämpning, vilket mötts av stort
intresse. Vårt joint venture Aduna har nu full
täckning i fem länder, USA, Spanien, Tyskland,
Kanada och Nederländerna. Efter beslutet
2024 att lämna vissa verksamhetsområden är
det glädjande att återigen se tillväxt jämfört
med föregående år samt att bruttomarginalen
stärktes under fjärde kvartalet. Investeringar
för att utveckla marknaden för nätverks-
API:er kommer att påverka den kortsiktiga
lönsamheten.
Inom Enterprise Wireless Solutions, ser vi
att marknaden för privata 5G-nät börjar indu-
strialiseras. Ett exempel är Airbus, som har
1)
Källa: Dell’Oro, 2026
2
Ericsson 2025
Kommentar från VD
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
implementerat vår privata 5G lösning på pro-
duktionsanläggningen i Hamburg, och med
planer på att utöka privat 5G till sina övriga
strategiska anläggningar. Vår verksamhet inom
trådlösa WAN-lösningar växer stadigt med
goda marginaler. De viktigaste strategiska
initiativen inom Enterprise Wireless Solution är
att etablera en flerkanalig go-to-market-modell,
och vi räknar att fortsätta investera i området
samtidigt som vi fortsätter minska de löpande
förlusterna.
Framöver ser vi ytterligare möjligheter i nya
enheter
och applikationer. Under 2025 lans-
erade vi en lösning för konnektivitetshantering
för 5G-baserade laptops. Under året tecknade
vi avtal med två ledande leverantörer av kom-
munikationstjänster, förlängde samarbetet med
vår första kund i Asien och etablerade vår första
amerikanska kund.
Tack vare våra investeringar i tillväxtom-
råden har vi kunnat uppnå en viss omsättnings-
tillväxt trots att RAN-marknaden inte växte.
Våra högpresterande, programmerbara och
autonoma nät kommer att ge våra kunder möj-
lighet att erbjuda differentierad prestanda och
att skapa nya användningsområden, applikatio-
ner och intäktsmöjligheter.
Ett exempel är vårt samarbete med Google
Cloud under 2025 där vi utvecklade en ”core net-
work as a service”-lösning. Ericsson On-Demand
är ett banbrytande steg för telekombranschen,
där nättjänster kan distribueras, hanteras och
skalas på nya sätt. Dessutom ser vi ett ökande
intresse från kunder inom andra branscher.
Genom att leverera programmerbara nät,
utöka användningsområden till företag och
samhällskritiska verksamheter, och samarbeta
med utvecklare för nya applikationer, etablerar
Ericsson grunden för hållbar framtida tillväxt.
Vi fortsätter att bygga detta ekosystem genom
samarbeten med hyperscalers, utvecklare och
AI-bolag.
Nästa våg av konnektivitet
Det är en spännande tid för Ericsson, då vi går in
i en era av hyperkonnektivitet där allt som kan
kopplas upp kommer att kopplas ihop. Vår strat-
egi är att erbjuda de bästa näten för AI – drivna
av AI – som stödjer applikationer och enheter
med krav på extremt låg latens, snabbare upp-
länk samt edge-compute kapacitet. Vi använder
AI för att förbättra prestanda, öka effektiviteten,
stärka kundupplevelsen och skapa nya affärs-
modeller och användningsområden.
Ericsson är ledande inom AI för telekomnät.
Under 2025 tillkännagav Ericsson tillsammans
med ett konsortium av svenska företag planer på
att bygga en AI-fabrik för att accelerera träning
av domänspecifika AI-modeller och storskalig
inferens, så att AI kan genomföra prediktioner,
klassificeringar eller beslutsfattande i stor skala.
AI kommer att förändra vår affär i grunden
med autonoma och programmerbara nät, där
verksamheten kan styras i linje med affärs-
målen. När näten utvecklas blir AI en integrerad
del av mobiltekniken och en avgörande faktor
för autonom drift. I juni 2025 fick Ericsson
branschens första verifiering av Level 4-auto-
nomi
1)
– där nätet kan fatta operativa beslut
utan omfattande mänsklig inblandning.
Nästa generation mobilteknik, 6G, väntas
introduceras före 2030. Vår strategi är att vara
först och att ta en ledande roll i att definiera och
standardisera 6G, baserat på den grund som
skapats genom intäktsgenerering från 5G, såsom
nätverks-API:er och differentierad konnektivi-
tet. En viktig förutsättning är övergången till 5G
standalone, eftersom det möjliggör den moln-
baserade arkitektur som behövs för AI-driven
automation och avancerad nätverksskivning.
Som tidigare nämnts har Kina stärkt sin position
i den globala AI-utvecklingen genom betydande
investeringar i 5G standalone.
Teknik och geopolitik
Teknik står i centrum för geopolitiken och AI,
tillsammans med molnteknik och mobilkom-
mun
ikation, utgör en del av en digital plattform
där politiska och ekonomiska stormakter gör
stora investeringar. Mobil konnektivitet är extra
viktigt då den erbjuder den flexibilitet och pre-
standa som krävs för att skala både molntjänster
och AI-applikationer. Konsumenter har redan
digitaliserats på den mobila plattformen, och nu
är det företagens tur.
Ericsson är en stark förespråkare av öppna
ekosystem. Vår framtidssäkrade, hårdvaru-
oberoende mjukvaruarkitektur – med redan
integrerad AI – är kompatibel med både
Ericssons Silicon och tredjeparts-CPUs och
GPUs, och integrerad med över tio olika
tredjepartsradios. Detta gör det möjligt för
kunder att välja den hårdvaruarkitektur som
bäst passar deras behov, samtidigt som de
får bästa möjliga prestanda och lägsta totala
ägandekostnad (TCO).
Vi främjar aktivt ett öppet ekosystem som
stöder snabb innovation, robust säkerhet och
ökad motståndskraft – centrala frågor för
nationell säkerhet.
Vi stärker dessutom våra insatser för att bli
en nationell aktör på nyckelmarknader som USA,
Indien och Japan, samtidigt som vi arbetar för
att bibehålla ett öppet och konkurrensutsatt
ekosystem. Under 2025 tillkännagav vi nya
satsningar på forskning och utveckling i Japan,
antennproduktion i Indien och fortsatta invest-
eringar i vår USA 5G Smart Factory, som också
firade femårsjubileum för 5G-tillverkning.
Europa står inför en tydlig strategisk utmaning
i den digitala domänen. Istället för att debatten
fokuserar på en svårfångad ”digital suveränitet”
skulle ett mer pragmatiskt synsätt vara att
erkänna Europas strategiska samberoende med
USA och likasinnade ekosystem, och fokusera
insatserna på områden där Europa realistiskt kan
ta ledningen – nämligen i applikationslagret.
Europa har starka entreprenöriella resurser och
domänkompetens som kan omsätta digital teknik
till konkurrenskraftiga lösningar globalt. För att fri-
göra denna potential krävs ökade investeringar
över hela den digitala plattformen, framförallt i
konnektivitetslagret men också en bred utrullning
av 5G standalone. Genom att stärka dessa funda-
ment skulle Europa ha möjlighet att bygga ett tyd-
ligt ledarskap inom AI drivna applikationer och
omvandla strukturellt samberoende till en världs-
ledande plattform för innovation och tillväxt.
Sammanfattning
Konnektivitet är avgörande för att AI ska kunna
skala, och högpresterande, programmerbara
mobilnät är nyckeln till ökad digitalisering och
nya tillväxtmöjligheter. Ericsson är idag väl posi-
tionerat för att skapa värde genom AI-använd-
ning i samhället.
Vi fortsätter att investera i teknikledarskap,
men det räcker inte att bara vara ledande inom
teknik – vi behöver också vara ledande när det
gäller företagskultur. Under det gångna året har
vi förstärkt vår kultur för att stödja och driva vår
strategi framåt. Vi är övertygade om att brett
sammansatta team där alla känner sig inklude-
rade leder till bättre prestation. Vi har kunder i
över 175 länder och har en bred kompetensbas
med många olika bakgrunder och perspektiv. Alla
våra talangbeslut är meritbaserade, och vi tolere-
rar ingen form av diskriminering. Vårt åtagande
avseende mångfald är orubbligt.
Vi har även nått en viktigt milstolpe – det är
150 år sedan Ericsson grundades. Det är värt
att fira, men våra ambitioner är att positionera
Ericsson för de kommande 150 åren. Genom vårt
fokus på teknikledarskap och innovation har vi
navigerat många teknikskiften tidigare, och vi
är fast beslutna att göra det även framöver.
Avslutningsvis vill jag tacka alla våra fantast-
iska medarbetare för deras insatser under 2025
– deras hårda arbete och uthållighet har skapat
grunden för ett ännu starkare Ericsson. Vi står väl
rustade; vår ledande position inom mobilnät, i
kombination med investeringar för att skala den
mobila plattformen till nya områden, kommer att
utöka marknaden för konnektivitet och skapa nya
intäktsmöjligheter för oss.
Börje Ekholm
VD och koncernchef
–
Telstra programmerbara nät
(februari 2025)
–
FoU-investering i Japan (maj 2025)
–
AI-fabrik i Sverige (maj 2025)
–
Antenntillverkning i Indien
( juni 2025)
–
Ericsson on Demand med Google
Cloud ( juni 2025)
–
Verifiering av Level 4-autonomi
( juni 2025)
–
Vodafone Europa programmerbara
nät (oktober 2025)
–
Full täckning i USA för aggregerade
nätverks-API:er (november 2025)
Strategiska framgångar
under 2025
1)
Nivå 4-autonomi: nätverket förutsäger, beslutar och utför de flesta åtgärder automatiskt med begränsad mänsklig inblandning.
3
Ericsson 2025
Kommentar från VD
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
AI är en banbrytande teknik som i grunden
förändrar hur företag och samhällen verkar
och konsumenter använder och interagerar
med digitala tjänster. Hittills har fokus inom
AI legat på en snabb kapacitetsutbyggnad
– genom produktion av halvledare, nya data-
center och att träna AI-modeller. I takt med
att AI går från centraliserade molnmiljöer till
distribuerade AI-inferensapplikationer för-
väntar sig Ericsson att efterfrågan på konnek-
tivitet med hög prestanda och avancerade
nätfunktioner kommer att öka.
I denna nästa industriella fas av AI kom-
mer best-effort-baserad uppkoppling, som
4G och Wi-Fi, inte att vara tillräcklig för att
leverera den tillförlitlighet, säkerhet och pre-
standa som krävs. I stället behövs avancerad
konnektivitet baserad på 5G – och över tid
6G – för att leverera garanterad prestanda.
Ericssons strategi är att ta tillvara värdet av
Ledande mobilnät för att främja
en AI-driven värld
Ericssons strategi är att leda telekombranschen genom
att bygga världens mest avancerade mobilnät – drivna
av och optimerade för AI. För att driva tillväxt i branschen
expanderar Ericsson användandet av mobilnät till nya
sektorer, med fokus på företagsmarknaden, verksamhets-
kritiska nät och fast bredband via mobilnätet (Fixed
Wireless Access). Med sin hyperskalbara nätplattform gör
Bolaget avancerade nätfunktioner globalt tillgängliga för
att frigöra nya värden och påskynda innovation.
Strategi
Ericssons ledande ställning
37 %
global RAN-marknadsandel
utanför Kina, 2025
1)
206
Ericsson 5G-nät i drift i 85 länder
55
5G standalone nät
levererade av Ericsson
konnektivitet genom att erbjuda leverantörer
av kommunikationstjänster, företag och app-
likationsutvecklare de bästa näten för AI – på
det bästa och mest kostnadseffektiva sättet.
Under de kommande fem åren förväntar
sig Ericsson att mobildatatrafiken fortsätter
att öka, driven av AI-baserade nätbelastningar
från immersiva AR-/VR-upplevelser, AI/AR-
glasögon och -applikationer, autonoma fordon
och tolkande datorseende. Trafikmönstren
förväntas samtidigt förändras, vilket ställer nya
krav på nätet. För att möta dessa behov kom-
mer det att krävas investeringar i nätförtätning
och en snabb övergång till 5G standalone.
För att stimulera tillväxt och investeringar i
konnektivitetslagret krävs nya affärsmodeller
för telekombranschen. Ericsson expanderar
användandet av mobilnät till nya sektorer,
med särskilt fokus på företags- och verksam-
hetskritiska nät samt användningsområden
med stor påverkan, som fast bredband via
mobilnätet (FWA). Nätskivning (network
slicing), som enbart är tillgänglig via 5G
standalone, kommer också att vara en vikt
ig
drivkraft för framtida intäktsgenerering.
Dessutom utnyttjar Ericsson avancerade nät-
funktioner för att erbjuda mer värdeskapande
alternativ till dagens affärsmodeller som är
baserade på best-effort-baserad uppkopp-
ling. Genom en hyperskalbar nätplattform
gör Ericsson avancerade nätfunktioner som
bedrägeriförebyggande och differentierad
prestanda, globalt tillgängliga. Detta ger
kunder och partners möjlighet att frigöra nya
värden och påskynda innovation.
Ericsson är väl positionerat för att driva till
-
växt, skapa värde och tillvarata det värde som
kommer att driva nästa våg av AI. Bolaget
är den ledande leverantören av mobilnät,
mer än 50 % av trafiken utanför Kina, går via
Bolagets nät, och Bolaget är ledande inom
AI för nät.
Vår grund
Teknikledarskap
Betrodd partner
Intelligenta verksamhetsprocesser
Global kompetens och skala
Överlägsen användarupplevelse
Tillförlitliga och lättanvända lösningar för
företag och myndigheter
Skalbara nätfunktioner
för utvecklare
Företag
Bästa nätprestanda, ständig effektivitet och tillväxt i en öppen värld
Tillhandahålla de bästa näten för
AI och segmenterade erbjudanden
Ledarskap inom mobilnät
AI native
|
Högpresterande
|
Programmerbara
|
Autonoma
|
Säkra
|
5G och 6G
Expandera mobilnäten
till flera sektorer
Utveckla nätplattformen till
global hyperskala
Ericssons strategi
1)
Källa: Dell’Oro, 2026
4
Ericsson 2025
Strategi
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
Ericssons teknikledarskap inom mobilnät
är grunden i Bolagets strategi. Bolaget har
branschledande hårdvaru- och mjukvaru
-
lösningar för leverantörer av kommunika-
tionstjänster. Lösningarna omfattar radio
-
utrustning, kärnnät, transport- och antenn-
system, system för näthantering och driftstöd,
samt nätutbyggnad och avancerade nät-
tjänster. Ericsson är en betrodd partner som
levererar säkra, öppna, AI-drivna 5G-nät och
verifierbar säkerhet inom ett standardbaserat
ekosystem med flera leverantörer.
För att kunna erbjuda högsta prestanda,
säkerhet och hållbarhet till lägsta totala
ägandekostnad (TCO) utvecklar Ericsson
kontinuerligt sin portfölj av mobilnätslös-
ningar. Vidare bidrar Bolagets högpreste-
rande, AI-drivna och alltmer autonoma nät
till att bryta mobilnätens energikurva och
minska energi
förbrukning, kostnader och
växthusgasutsläpp (GHG) för leverantörerna
av kommunikationstjänster. Ledarskap inom
radioteknik, inklusive applikationsspecifika
halvledare, kommer att förbli avgörande
för Bolaget i takt med att AI-funktional
-
iteten flyttas från beräkningslagret till
radioaccessen.
AI transformerar näten och Ericsson inte-
grerar AI-baserade autonoma funktioner –
inklusive agentic AI – i sina radio-, kärn- och
orkestreringlager. AI förbättrar inte bara den
operativa effektiviteten, utan ännu viktigare
är att AI möjliggör differentierade, skräddar-
sydda tjänster för olika kundsegment. I fram-
tiden kommer AI att bli en än mer integrerad
del i hur näten utformas, byggs och drivs.
Ericsson är ledande i omställningen till
autonoma nät, som är mer flexibla, tillför
-
litliga och kostnadseffektiva än dagens
manuella eller halvautomatiserade nät.
Ericsson är den första leverantören som
erhållit Level-4 certifiering
1)
för autonoma
nät– där nätet kan planera, besluta och
utföra operativa uppgifter med minimal
manuell hantering. AI-drivna autonoma nät
är en förutsättning för att kunna leverera
skräddarsydda tjänster i stor skala, via nät-
skivning och programmerbara nät.
I framtiden behöver näten vara mer flexi-
bla för att möjliggöra nya och differentie-
rade tjänster för AI-baserade användnings
-
områden och för ytterligare digitalisering av
samhället. Ericsson har ökat investeringarna
i programmerbara nät och möjliggör därmed
att ett och samma nät kan användas till flera
olika användningsområden. Med nätskivning
går det att erbjuda specifika prestandanivåer
beroende på de specifika kraven för respekt
-
ive användningsområde.
I enlighet med specifikationerna för
Open RAN har Ericsson implementerat
en disaggregerad arkitektur för mjuk- och
hårdvara i nätets beräkningslager. På så sätt
har Bolaget kunnat dra nytta av innovation
inom avancerade halvledarekosystem, och
gjort det möjligt att köra Ericssons mjukvara
med branschens senaste processorer (CPU)
och GPU-processorer.
I takt med att näten utvecklas mot 6G
kommer branschen se hur AI i ännu högre
grad integreras i alla lager, vilket gör det
möjligt för näten att lära sig, förutse och
anpassa sig i realtid för att leverera skräddar-
sydda upplevelser med garanterad kvalitet.
Bolagets strategi är att vara först och att ta
ledningen inom 6G och bygga vidare på sin
starka ställning inom 5G, inklusive inom
differentierad prestanda, molntjänster,
automation och ny teknik som sensorik.
Ledarskap inom mobilnät
Skala upp den globala
plattformen
Nya användningsområden baserade på
de nuvarande 5G-näten växer fram, och
Ericsson utvecklar sin verksamhet genom att
expandera marknaden för konnektivitet med
nya applikationer för nya sektorer.
Fast bredband via mobilnätet (FWA) –
som ansluter hushåll och företag med hjälp
av trådlöst bredband – är det mest mogna
användningsområdet, med över 150 mil-
joner abonnemang globalt och med bättre
kundnöjdhet än andra accesstekniker. Andra
lovande tillväxtområden omfattar bärbara
datorer med 5G, privata nätverk för industri-
ella miljöer och verksamhetskritiska nät för
blåljuspersonal och försvar.
Verksamhetskritiska nät utnyttjar kom-
mersiell 5G för att göra det möjligt för natio-
nella säkerhets- och försvarsverksamheter
att upprätthålla en robust kommunikation,
skydda kritisk infrastruktur och skydda liv.
Längre fram kommer nya enheter och
applikationer – som AI och AR-glasögon –
att skapa ytterligare möjligheter. Den typen
av prestanda som krävs för de här applikatio-
nerna kan endast levereras på ett tillförlitligt
sätt via 5G standalone nät.
Dessutom fortsätter företag att digitali-
seras, och mobilitet förblir en central del av
denna utveckling. Ericssons erbjudanden
inom detta område omfattar förpaketerade
lösningar som erbjuder säker och tillförlitlig
kommunikation, bland annat Wireless-WAN
(WWAN) och Cloud Security (Security Access
Service Edge – eller SASE). Ericsson erbjuder
också en lösning för bärbara datorer med 5G
som förenklar hantering av företagens kom-
munikation och säkerhet.
Ericsson utvecklar också nya sätt att
använda nätfunktioner via nätverks-API:er
– som ger utvecklare och företag tillgång
till avancerade nätfunktioner i 5G-nätet, i
ett format som är enkelt att använda och
betala för. Genom dotterbolaget Vonage ger
Ericsson utvecklare en unik tillgång till avan-
cerade nätfunktioner – som ultralåg latens,
avancerat bedrägeriskydd och positionering
– så att de kan utveckla nya värdeskapande
tjänster. De första nätverks-API:erna, inklu-
sive detektering av SIM-kortsbyte och plats-
verifiering för bedrägeribekämpning, har bör-
jat få genomslag. Genom att göra nätverks-
API:er globalt tillgängliga för företag och
utvecklare gör Ericsson det möjligt för natio-
nella leverantörer av kommunikationstjänster
att leverera nätfunktioner i hyperskala.
För att ytterligare påskynda utvecklingen
av denna nya marknad grundade Ericsson
Aduna, ett banbrytande joint venture till-
sammans med några av världens ledande
leverantörer av
kommunikationstjänster, med
Mobilplattform skalas upp till nya användningsområden och nya sektorer
Mobilt bredband (MBB) och
nya kommunikationstjänster
Nätverks-API:er
FWA
WWAN
Enterprise Private Networks
Virtuella privata nät
Verksamhetskritiska nät
NTN
2)
Hem
Kontor
Detaljhandel
Fabriker
Hälso- och
sjukvård
Logistik
Gruvdrift
Olja och gas
Allmän säkerhet
Samhällsnyttiga
tjänster
Järnväg
Försvar
Flyg
Satelliter
Telefoner
Bärbara
datorer
Kameror
AI-appar
AR/VR
Fordon
Övrigt IoT
Skala upp nya användningsområden
Expandera till nya sektorer
1)
Nivå 4-autonomi: nätverket förutsäger, beslutar och utför de flesta åtgärder automatiskt med begränsad mänsklig inblandning.
2)
Non-Terrestrial Networks, icke-jordbaserade nät.
5
Ericsson 2025
Strategi
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
Teknikledarskap
Ericsson investerar i teknik som en avgö-
rande konkurrensfördel. Ericssons strategiska
investeringar i FoU (forskning och utveckling)
omfattar investeringar i AI-funktionalitet
och specialutvecklade chipsets för mobil-
näten. Dessa investeringar gör att Ericsson
kan befästa och stärka sitt teknikledarskap
vad gäller kostnad och prestanda ytterligare.
Utöver detta skapar, säkerställer, skyddar och
licensierar Bolaget en patentportfölj – som
består av mer än 60 000 beviljade patent.
Utvecklingen mot 6G, nästa generation
mobilteknik, befinner sig nu i standardiserings-
fasen. Mobila nätverk skalas till nya sektorer
och användningsområden, som FWA
och
verksamhetskritiska nät, och får nya funktioner
genom nätverks-API:er. 5G standalone och
integrerad AI påskyndar den här utvecklingen.
6G kommer att utöka dessa möjligheter ytter-
ligare, med nytt spektrum och förbättrade
skalningsmöjligheter, exempelvis förbättrad
upplänksprestanda. 6G har AI inbyggt redan
från grunden ( AI-native), vilket innebär att
AI blir en central komponent genom hela
tekniklivscykeln. Det möjliggör full nätverks-
autonomi, banbrytande nivåer av prestanda,
effektivitet och robusthet, skräddarsydda upp-
levelser i stor skala samt stöd för funktioner
utöver kommunikation, såsom sensorik.
Ericsson leder utvecklingen genom inno-
vation, forskning och samarbete med globala
industripartners och akademiska institutio-
ner, och utvecklar AI-native och energieffek-
tiva nätverksarkitekturer. Bolagets strategi är
att säkra sitt teknologiledarskap i övergången
till 6G, med de första kommersiella utrullning-
arna beräknade omkring 2030.
Betrodd partner
Genom att leverera avancerad, säker och
tillförlitlig 5G – och i framtiden 6G – som
grund för en heltäckande digital stack, inklus
-
ive molnteknik och AI, bidrar Ericsson till att
säkerställa robust, säker och tillförlitlig digital
kommunikation. Bolaget verkar för öppna
gränssnitt, AI-native design och verifierbar
säkerhet på en betrodd standardanpassad,
teknologiplattform i en multi-leverantörs-
miljö. Ericsson samarbetar med kunder,
myndigheter och partners för att stärka den
digitala infrastrukturen och samtidigt upp-
rätthålla ett öppet och konkurrenskraftigt
ekosystem i stor skala. Säker och tillförlitlig
digital infrastruktur skyddar kritiska system
och säkerställer kundernas förtroende. Cyber-
säkerhet och dataintegritet är kärnan i verk-
samheten och produktutvecklingen, tillsamm
-
ans med ”secure-by-design”-principer.
Intelligenta verksamhetsprocesser
Ericsson strävar efter att på ett ansvarsfullt
sätt hantera kostnader, investeringar och
sin balansräkning, samtidigt som Bolaget
investerar för att stärka teknikledarskap,
marknadsandelar och lönsamhet. Fokus på
prestanda- och kostnadsledarskap gör att
Ericsson kan tillhandahålla produkter och
lösningar till kunder till lägsta total ägande-
kostnad (TCO), och fortsätta att förbättra
produktivitet och kapitaleffektivitet i hela
leverantörskedjan. Ericsson driver en omfatt
-
ande implementering av AI för att öka den
interna effektiviteten och har börjat generera
varaktiga produktivitetsförbättringar i hela
företaget.
Dessutom säkerställer Ericsson stabilit
et
i leveranskedjan genom en diversifierad
global närvaro med produktionsnav i vikt
-
iga regioner och genom att anpassa sig till
förändringar på marknaden och prioritera
affärsetiska metoder. Hållbarhetsaspekter
integreras i hanteringen av leverantörskedjan
genom Ericssons uppförandekod för affärs-
partners, som stöds av riskbedömningar och
leverantörsrevisioner. Bolaget deltar även i
branschinitiativ för att adressera system
iska
utmaningar såsom arbetsrättigheter,
ansvarsfull mineralförsörjning samt hälsa
och säkerhet i värdekedjan.
Global kompetens och skala
Ericssons globala närvaro, kompetens och
expertis, i kombination med ett nära sam
-
arbete med kunder, skapar möjligheter till
lönsam tillväxt och skalfördelar. Ericssons
unika ingenjörskompetens är avgörande för
att bibehålla teknikledarskapet.
För att attrahera talanger globalt prior-
iterar Ericsson medarbetarengagemang,
medarbetarnöjdhet och välbefinnande, lika
möjligheter för alla samt balans mellan arbete
och privatliv. Investeringar i kontinuerlig kom-
petensutveckling, omskolning och AI-inte-
gration driver innovation och produktivitet.
Meritbaserad rekrytering och transparenta
ersättningsprinciper främjar mångfald och
säkerställer en rättvis, utvecklande arbets-
plats som stärker Ericssons företagskultur
och bidrar till bolagets långsiktiga framgång.
Strategisk grund
syfte att aggregera och standardisera nät-
verks-API:er. Aduna är ett öppet och globalt
ekosystem som växer i takt med att nya part-
ners ansluter sig.
Med sin ledande produktportfölj för mobil-
nät, en multikanalbaserad go-to-market
modell och en global nätplattform har
Ericsson de byggstenar som krävs för att driva
nästa era av mobilinnovation. Genom att
erbjuda nätfunktioner som autentisering och
definierade servicenivåer kan leverantörer av
kommunikationstjänster lägga till nätverks-
tjänster och vidareutveckla sina affärsmo-
deller för att förbättra avkastningen på sina
investeringar. Detta har potential att driva
en nätverkseffekt av tillväxt och innovation
– som tar ytterligare fart när nätverks-API:er
blir brett tillgängliga och allt fler utvecklare
ansluter sig till plattformen och skapar nya
applikationer. När fler utvecklare ansluter blir
fler avancerade applikationer tillgängliga på
marknaden, vilket driver ökad användning,
mer trafik och fler anslutna enheter — vilket i
sin tur leder till ökade intäkter för leverantörer
av kommunikationstjänster och stimulerar
ytterligare investeringar i deras nät.
Nätverkseffekten
Högpresterande
programmerbara
nät
Global
plattform
Service
innovation
Fler
leverantörer av
kommunikationstjänster
ansluter sig
Flera nät-
funktioner
Ökade
investeringar
i näten
Globala
API:er
Utvecklare
ansluter sig
Förbättrade
applikationer
Ökad
användning
Intäkter för
leverantörer av
kommunikationstjänster
6
Ericsson 2025
Strategi
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
Mångfald och inkludering är en central
del av vår kultur och möjliggör ett effektivt
genomförande av vår strategi. Ericssons
framgångar bygger på att vi har de bästa
medarbetarna. Vi är fast beslutna att
behålla och rekrytera toppkompetens samt
att främja ett starkt ledarskap, investera i
våra medarbetare och arbeta tillsammans
som ett team. Med närvaro i mer än 175
länder arbetar vi aktivt för att skapa en bred
och inkluderande talangpool. Att erbjuda
karriärmöjligheter för våra medarbetare är
en central del av Ericssons kultur.
På Ericsson skapar vi en inkluderande
miljö där alla känner tillhörighet och får
stöd. Vi tolererar inte diskriminering i
någon form. Våra beslut är inkluderande
och meritbaserade, och vi eftersträvar en
kultur som bygger på respekt och profes-
sionalism. Att främja en inkluderande
arbetsmiljö är avgörande, eftersom vi vet
att när våra medarbetare känner sig trygga
med att kunna vara sig själva och har fri-
het och mandat att fatta beslut blir de mer
produktiva och innovativa. Det har gjort att
vi kunnat hantera många teknologicykler
under de senaste 150 åren. Det är viktigt på
alla nivåer att varje individ känner tillhörig-
het och kan bidra. Beslutsfattande av hög
kvalitet och god riskhantering i en mycket
komplex och konkurrensutsatt global miljö
kräver en högkompetent arbetsstyrka
med bred erfarenhet och mångfald av
perspektiv.
Vi strävar efter att arbetskraftens
sammansättning bättre ska återspegla
mångfalden i de samhällen där vi har verk-
samhet. Vi fortsätter arbetet med att öka
jämställdheten (särskilt på chefsnivå) och
uppnå jämställda löner genom löpande
uppföljning av data, exempel nyanställ-
ningar, befordringar och ersättningsnivåer
uppdelat på kön och chefsnivå. Även om
vi inte har några kvoter har vi en fortsatt
ambition att öka den totala andelen kvinn-
liga ledare och att uppnå jämställda löner
genom vårt arbete för opartisk och icke-
diskriminerande rekrytering, befordran
och meritbaserad ersättning.
Vi stödjer aktivt medarbetarresursgrup-
per (Employee Resource Groups, ERG), som
är öppna för alla. De utgör en viktig kanal
för medarbetarnas synpunkter i olika frågor.
Vidare genomför vi återkommande under-
sökningar av medarbetarengagemang.
Vi arbetar aktivt för att säkerställa regel-
bunden återkoppling från medarbetarna.
Samtidigt ser vi till att organisationens
strategiska inriktning är tydlig för alla.
Konkurrensen om globala talanger
och kompetens är mycket hård. Ericssons
meritbaserade rekryterings-, anställ-
nings- och ledningsbeslut är centrala för
vårt teknikledarskap och för att behålla
konkurrenskraften på lång sikt. Vi erbjud
er
våra medarbetare lika möjligheter och
balans mellan arbete och privatliv samt
likvärdig tillgång för alla till arbetsplatsens
program, aktiviteter och resurser. Dessutom
kombinerar vi fysisk närvaro och samarbete
med flexibla arbetsformer för att stödja
karriärutveckling och åtaganden i privat-
livet, och för att fortsatt vara en attraktiv
arbetsgivare globalt.
Ericsson förväntar sig att medarbetare
och ledare eftersträvar lika möjligheter
samt meritbaserade åtgärder och beslut.
Vi stödjer våra medarbetare i att utveckla
kritisk kompetens för att främja innova-
tion, behålla medarbetare och se till att rätt
personer har rätt roller. Vi kartlägger konti-
nuerligt kritiska kompetenser i förhållande
till våra strategiska prioriteringar över hela
organisationen — inom teknik, affärsverk-
samhet och ledarskap — och investerar i
kontinuerlig kompetensutveckling, bland
annat genom det koncernövergripande
införandet av AI. Detta arbete stärker
beslutsfattandet och höjer produktiviteten,
förändrar hur Ericsson arbetar och möjlig-
gör snabbare och förbättrade resultat – och
bygger kompetens för dagens behov och
förbereder oss för framtida möjligheter.
Medarbetare, talanger och mångfald
Ericsson sätter integritet och etik i centrum
för sin verksamhet. Bolaget säkerställer ett
ansvarsfullt och transparent beslutsfatt
-
ande i enlighet med gällande regelverk
och i linje med företagets värderingar. Etik
och regelefterlevnad är strategiska prio-
riteringar som stärks genom anpassade
åtgärder, såsom datadrivna insikter och
riskbedömningar, för att åtgärda brister
och öka ansvarstagandet. Genom att inte-
grera regelefterlevnad i kulturen, utbilda
medarbetare i att leva upp till företagets
värderingar och säkerställa att handlingar
överensstämmer med gällande riktlinjer
skapar Ericsson förtroende bland intress
-
enter och skyddar sitt anseende genom
ett konsekvent åtagande för integritet.
Integritet, etik och
regelefterlevnad i fokus
7
Ericsson 2025
Strategi
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
Enterprise
Enterprise leder nästa era av företagens digitala transformation
med högpresterande, programmerbara mobila nätverkslösningar.
–
Levererar säker och tillförlitlig kon-
nektiviet för företag via privata
5G-nät, inomhustäckning för 5G och
trådlöst WAN för att stödja affärskri-
tiska och operativt väsentliga
applikationer.
–
Orkestrerar molnhanterade trådlösa
plattformar som förenar AI-förstärkt
säkerhet, nätdrift och intelligens, vil-
ket möjliggör centraliserad kontroll,
insyn i realtid och kontinuerlig
optimering i stor skala.
–
Skapar nytt värde för företag genom
nätverks-API:er som gör avancerade
mobila nätverksfunktioner tillgängliga
för utvecklare.
–
Driver företagens hyperkonnektivitet
med nästa generations nätverksmed-
vetna kommunikationslösningar.
Other
Other består av medieverksamheter samt icke-allokerad övrig
verksamhet.
–
RedBee Media: Tar fram och distri-
buerar videotjänster live och on-
demand för leverantörer av media-
tjänster, sportligor och leverantörer
av kommunikationstjänster.
Networks
Networks förser leverantörer av kommunikationstjänster med
lösningar som kombinerar hårdvara, mjukvara och tjänster för att
möta den ökade efterfrågan på intelligenta, tillförlitliga och flex-
ibla 5G-nät vilket driver tillväxt och skapar konkurrensfördelar.
–
Förbättra nätkapaciteten och täck-
ningen genom avancerade RAN-
komponenter (radioaccessnät) för
att möta den fortsatta tillväxten i
datatrafik och efterfrågan på nya
AI-applikationer för företag och
konsumenter.
–
Minska totala ägandekostnaden
(TCO) och accelerera tjänsteleve-
ranser genom energieffektiv RAN,
med en mjukvaruarkitektur som är
AI-native och kan distribueras över
flera hårdvaruplattformar, bland
annat Ericsson silicon och tredje
parts CPU-/GPU-processorer.
–
Säkerställa end-to-end prestanda
genom motståndskraftiga
transportnät.
–
Förbättra spektrumeffektiviteten
genom avancerade aktiva/passiva
antenner som stärker täckning och
upplänkskapacitet.
–
Minska kommersialiseringsrisk och
rörelsekostnader samtidigt som till-
gångarnas nyttjandegrad maxime-
ras via snabb implementering och
livscykelhantering.
Segment
0
25
50
75
100
125
150
175
200
2025
2024
2023
0
5
10
15
20
25
30
35
40
14,0 %
17,5 %
171,4
158,2
151,0
20,7 %
Nettoomsättning och
justerad EBITA-marginal
SEK miljarder
%
Nettoomsättning
Justerad EBITA-marginal
0,0
0,5
1,0
1,5
2,0
2,5
3,0
2025
2024
2023
2,5
2,2
1,8
Nettoomsättning
SEK miljarder
Nettoomsättning
Cloud Software and Services
Cloud Software and Services erbjuder programvara och tjänster
som hjälper kunder att förbättra nätverksprestanda, generera
intäkter, skapa nya affärsmöjligheter baserade på differentierad
konnektivitet och arbeta mer effektivt och med större flexibilitet
genom automatiserade nätverk.
–
Säkerställer högpresterande, effek-
tiv, säker och motståndskraftig
data- och rösttrafik genom lös-
ningar för kärnnätet.
–
Hjälper kunder att öka sina intäkter
och förbättra användarupplevelser
genom smart intäktsgenerering
samt orkestrering och drift av nät-
verk via lösningar för affärs- och
driftstödsystem.
–
Förbättrar operativ effektivitet och
nätverksprestanda genom lös-
ningar för nätverkshantering och
kognitiva nätverk.
–
Nätverksdrift utförd som managed
services för att säkerställa hög nät-
verksprestanda, utmärkta kundupp-
levelser och kostnadseffektivitet.
Nettoomsättning
Justerad EBITA-marginal
0
10
20
30
40
50
60
70
80
2025
2024
2023
0
5
10
15
20
2,7 %
3,2 %
63,6
62,6
62,7
11,4 %
Nettoomsättning och
justerad EBITA-marginal
SEK miljarder
%
0
5
10
15
20
25
30
2025
2024
2023
–20
–10
0
10
20
30
40
–12,0 %
–16,0 %
23,0 %
1)
25,7
24,9
21,1
Nettoomsättning och
justerad EBITA-marginal
SEK miljarder
%
Nettoomsättning
Justerad EBITA-marginal
1)
Inklusive en realisationsvinst på
7,6 miljarder kronor från avyttringen
av Iconectiv under 2025.
Nettoomsättning
(andel av koncernen)
26
%
Nettoomsättning
(andel av koncernen)
64
%
Nettoomsättning
(andel av koncernen)
9
%
Nettoomsättning
(andel av koncernen)
1
%
8
Ericsson 2025
Strategi
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
Hållbarhetsmål
–
Nettonollutsläpp av koldioxid i hela
värdekedjan till 2040
1)
.
–
Target Zero Noll arbetsrelaterade döds-
fall och incidenter med sjukfrånvaro.
Utfall 2025: 3 dödsfall och 60 incidenter
med sjukfrånvaro. Ericsson fortsätter att
analysera grundorsaker och stärka sina
förebyggande åtgärder för att minska
och slutligen eliminera arbetsrelaterade
olyckor.
Långsiktiga mål
Ericssons mål är att förbättra lönsamheten genom att dra nytta av
ledarskapet inom AI-native mobilnät och expandera till flera sektorer
och skala upp nätplattformen. De finansiella målen uttrycks i termer
av justerad EBITA-marginal och fritt kassaflöde före M&A (fusioner
och förvärv) som en andel av nettoomsättningen.
För att driva värdeskapande och konkurrenskraft prioriterar
Ericsson strategiska investeringar i forskning och utveckling (FoU), för
att på så sätt säkerställa att Bolaget behåller teknikledarskapet och
förbättrar den operationella effektiviteten. Finansiell disciplin och ett
starkt fokus på lönsamhet och avkastning utgör kärnan i alla beslut.
Bolagets mål är att ha kreditbetyget ”kreditvärdig” och Bolaget efter-
strävar en solid nettokassa över tid. Principerna för kapitalallokering
Mål och utfall
är: (1) bibehålla teknikledarskap och säkerställa starkt kundförtroende
genom fortsatta FoU-investeringar, även under perioder med ökad
volatilitet på marknaden eller låg visibilitet, (2) stabila till progress-
iva ordinarie utdelningar, (3) selektiva oorganiska investeringar som
kompletterar befintlig produktportfölj och/eller marknadsnärvaro
samt (4) säkerställa kapitaldisciplin genom att överföra överskott till
aktieägarna.
Hållbarhetsmålen är en integrerad del av Ericssons strategi och bidrar
till att bygga koncernövergripande motståndskraft. Genom att hantera
klimatförändringar samt prioritera hälsa och säkerhet är Ericssons upp-
fattning att väsentlig påverkan och väsentliga risker i såväl egen verk-
samhet som i värdekedjan begränsas.
Alla siffror är i relation till nettoomsättning.
1)
Omstruktureringskostnader som redovisat i resultaträkningen för varje år.
Generera fritt kassaflöde
Brygga mellan justerad EBITA och fritt kassaflöde (% av nettoomsättningen, illustrativt)
Långsiktigt mål
2023
2024
2025
Justerad EBITA-marginal
15–18 %
8 %
11 %
18 %
−
Finansnetto, skatt och övrigt
–4 till –5 %
–2 %
–3 %
–6 %
+
Återföring av ned- och avskrivningar
2 till 3 %
2 %
2 %
2 %
+
Återföring av avskrivningar av leasade tillgångar
1 %
1 %
1 %
1 %
+/−
Förändringar i rörelsens nettotillgångar
–1 %
–4 %
9 %
0 %
−
Kapitalutgifter
–2 %
–2 %
–1 %
–2 %
−
Leasingavgifter
–1 %
–1 %
–1 %
–1 %
−
Omstrukturering
1)
–1 %
–2 %
–2 %
–1 %
=
Fritt kassaflöde (före M&A)
9–12 %
0 %
16 %
11 %
Finansiella mål
Viktiga drivkrafter
–
Ökade patent- och licensintäkter (IPR)
–
Marknad och produktmix
–
Operativ hävstång
Fokus
–
Att leverera solid kassagenerering
från EBITA
Scope 1, 2 och 3
2)
2040 års mål
1)
Validerat av Science Based Targets initiative (SBTi).
2)
För en uppdelning av utsläpp i Scope 1, 2 och 3,
se sidan 110 i förvaltningsberättelsen.
Värdekedjans koldioxidavtryck
Miljoner ton CO
2
e/%
0
5
10
15
20
25
30
35
2040 mål
2025
2024
2023
32
17
19
3
Justerad EBITA-marginal
Långsiktigt mål
1)
Inklusive en ökning med 3,2 procentenheter från
realisationsvinsten kopplad till iconectiv.
Justerad EBITA-marginal
%
0
5
10
15
20
Mål
2025
2024
2023
18 %
15 %
8,1 %
11,0 %
18,1 %
1)
Fritt kassaflöde före M&A
Långsiktigt mål
Fritt kassaflöde före M&A
%
0
5
10
15
20
Mål
2025
2024
2023
0 %
12 %
9 %
16 %
11 %
Justerad EBITA-marginal
15–18
%
Fritt kassaflöde (före M&A)
som andel av nettoomsättningen
9–12
%
9
Ericsson 2025
Strategi
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
2025 innebär ännu ett exceptionellt år för
Ericsson. Det externa omvärldsläget prägla-
des av ökade geopolitiska spänningar, och
hot om höga tullar, vilket indikerar framväx-
andet av en ny uppsättning spelregler för
global handel. Detta påverkar naturligtvis
global affärsverksamhet, och styrelsen har
lagt mycket tid på att navigera i de föränd-
rade förutsättningarna. Samtidigt närmar sig
världen snabbt nästa fas i AI-eran, där AI-
drivna applikationer och enheter kan skapa
ett verkligt hyperuppkopplat samhälle. Den
här utvecklingen kommer att kräva avancerad
mobilkommunikation – ett område där
Ericsson är världsledande.
Mot bakgrund av en snabbt föränderlig
och dynamisk omvärld har Ericsson visat prov
på motståndskraft och fortsatta framsteg,
vilket understryks av flera betydande fram-
gångar globalt och i hela verksamheten.
Strategi och teknik
Under 2025 fortsatte Bolaget att genom-
föra sin strategi att leda inom mobilnät och
skala upp den mobila plattformen till nya
användningsområden och sektorer. Idag
erkänns Ericsson som branschledande, och
våra kunder väljer Bolagets världsledande
produkter och lösningar för att kunna erbjuda
differentierade tjänster och öka möjligheterna
till nya intäktsströmmar. Flera viktiga kon-
trakt tecknades inom mobilinfrastruktur och
vi såg även en god utveckling inom nya sekt-
orer som verksamhetskritiska applikationer
och företagslösningar. Ett framgångsrikt
genomförande av denna strategi kommer att
föra Ericsson in i en tillväxtfas, och styrelsen
samarbetar aktivt med ledningsgruppen för
att tillvarata denna möjlighet.
Även om nästa fas i AI-eran kommer att
kräva avancerad mobilkommunikation, ser
vi på kort sikt fortfarande liten eller ingen
tillväxt i marknaden för mobilinfrastruktur
som är vår huvudmarknad. Det innebär att vi
behöver planera därefter. Bolaget fortsätter
därför att stärka sin operativa effektivitet och
strukturellt förbättra verksamheten genom
kostnadskontroll och förbättrat rörelsekapital.
Grunden till Ericssons framgång är teknik-
ledarskap. Att värna denna position är styr-
elsens högsta prioritet. Det inkluderar att
säkerställa att Bolaget kan fortsätta att göra
strategiskt kritiska investeringar för att leda
utvecklingen inom 6G- och under AI-eran och
behålla kundernas förtroende i olika typer av
marknadsförhållanden, samt att säkerställa
förmågan att göra selektiva tilläggsförvärv.
Därför är vi glada över att gå in i 2026 med en
stark och solid finansiell ställning, vilket ger
Ericsson möjligheten att fortsätta göra viktiga
investeringar i FoU och samtidigt öka avkast-
ningen till aktieägarna.
Kapitalstruktur
För helåret 2025 redovisade Bolaget en net-
toomsättning på SEK 236,7 miljarder, en just-
erad bruttomarginal på 48,1 %, en justerad
EBITA-marginal på 14,9 % (exklusive realisa-
tionsvinsten från försäljningen av iconectiv)
och ett fritt kassaflöde före M&A på SEK 26,8
miljarder. Det innebär att Bolaget nådde sitt
mål för fritt kassaflöde före M&A som andel
av nettoomsättningen på 9–12 % och ligger
mycket nära sitt långsiktiga EBITA-mål på
15–18 %. Vid årets utgång uppgick netto-
kassan till SEK 61,2 miljarder. Resultaten
återspeglar Ericssons konkurrenskraftiga
portfölj och de åtgärder som vidtagits under
de senaste åren för att stärka verksamhetens
position.
Kapitalallokering har varit ett viktigt
fokusområde för styrelsen under 2025.
Under året har styrelsen arbetat med att
tydligare definiera och redogöra för sin syn
på kapitalallokering, samt för sin syn på hur
balansräkningen skall se ut över tid. Det
övergripande målet är att säkerställa en solid
nettokassa över tid för att säkra Bolagets
teknikledarskap.
I samband med Bolagets rapport för
fjärde kvartalet presenterade styrelsen de
viktigaste principerna för kapitalallokering.
Dessa är:
1.
Bibehålla teknikledarskap och säkerställa
starkt kundförtroende genom fortsatta
FoU-investeringar, även under perioder
med ökad volatilitet på marknaden eller
låg visibilitet.
2.
Stabila till progressiva ordinarie
utdelningar.
3.
Selektiva oorganiska investeringar som
kompletterar befintlig produktportfölj
och/eller marknadsnärvaron samt
4.
Säkerställa kapitaldisciplin genom att
återföra överskott till aktieägarna.
I linje med dessa principer föreslår styrelsen
årsstämman en total återföring till aktie-
ägarna om cirka SEK 25 miljarder som består
av en ökad utdelning på SEK 3,00 per aktie
för räkenskapsåret 2025 och ett aktieåter-
köpsprogram på upp till SEK 15 miljarder.
Det är den största återföring till aktieägarna
i Ericssons historia och avspeglar både styr-
elsens förtroende för Ericssons strategi och
styrelsens uppfattning att kapitalöverskott
bör återföras till aktieägarna.
Bästa aktieägare,
Kommentar från
styrelseordföranden
10
Ericsson 2025
Kommentar från styrelseordföranden
Ersättningsrapport
Bolagsstyrningsrapport
Finansiell rapport
Hållbarhet, medarbetare och en
ledande företagskultur
Under 2025 fortsatte Ericsson att integrera
hållbarhet och ansvarsfullt företagande i
sin verksamhet. Det innebär bland annat att
driva branschens övergång till högprester-
ande nät med ett minskat koldioxidavtryck.
Eftersom energieffektiva nät kan minska kund-
ernas
totala ägandekostnad (TCO) skapar
detta en konkurrensfördel för Bolaget sam-
tidigt som det stödjer vår egen resa mot Net
Zero eller nettonollutsläpp av växthusgaser.
En förutsättning för Ericssons teknikledar-
skap är medarbetarna och deras ledande
ingenjörskompetens. Av den anledningen
fokuserar Ericsson även fortsättningsvis på
att säkerställa att Bolaget kan attrahera och
motivera medarbetare på dagens globala
talangmarknad. Som ett verkligt globalt före-
tag fattar vi våra talang- och rekryteringsbe-
slut baserat på meriter utan diskriminering.
Under 2025 har vi sett en betydande för-
ändring i ESG-landskapet. Särskilt i USA som
är vår största marknad och står för 40 % av
koncernens totala intäkter. Liksom alla bolag
har vi behövt göra noggranna avvägningar
i balansen mellan regulatoriska risker och
affärsmässiga behov. Som följd av detta,
kommer styrelsen föreslå årsstämman att
hållbarhetsmålet i vårt program för lång-
siktig rörlig ersättning 2026 (LTV) endast är
fokuserat på klimat. I det föränderliga ESG-
landskapet fortsätter Ericsson att främja
en inkluderande arbetsplats på alla nivåer i
organisationen.
Ericsson fortsätter att stärka sitt etik- och
regelefterlevnadsprogram. Att fullt ut integr-
era det i verksamheten och främja ansvars-
tagande är fortsatt av högsta prioritet för
Bolaget. Styrelsen är fortsatt aktivt involverad
i att övervaka regelefterlevnadsprogrammet
och stödja ledningen i detta viktiga arbete.
Styrning
Under året har arbetet i styrelsen och de olika
kommittéerna fortlöpt väl och har varit effekt-
ivt för att följa upp och verkställa styrelsens
ansvar. Våra nuvarande styrelseledamöter
bidrar med en stor bredd av kvalifikationer,
perspektiv och kompetenser som stärker styr-
elsens förmåga att utföra sitt översynsupp-
drag för aktieägarnas räkning.
Jag har under 2025 fortsatt dialogen med
större svenska och internationella aktieägare
för att diskutera frågor som är viktiga för dem,
bland annat utformningen av våra långsikt-
iga ersättningsprogram. De här diskussion-
erna fortsätter att vara mycket produktiva
och ger styrelsen värdefull återkoppling
som vi tar med oss när vi fattar beslut om
Ericssons framtida inriktning.
Sammanfattning
Lars Magnus Ericsson grundade sitt företag
1876 med den fasta övertygelsen att kom-
munikation är ett grundläggande mänskligt
behov. I år, när Bolaget firar 150-årsjubileum,
kan vi reflektera över en historia av innova-
tion, branschledarskap och investeringar i
transformativ teknik. Dessa innovationer
har fört människor närmare varandra och
förbättrat samhällen över hela världen. Med
Ericssons nuvarande fokus på programmer-
bara, AI-drivna nät och fortsatta FoU-invest-
eringar är Bolaget väl positionerat för att
skapa ytterligare värde och för att fortsätta
driva möjligheter i takt med att den digitala
ekonomin expanderar.
Styrelsen ger sitt fortsatt fulla stöd till
Ericssons ledning när de genomför strat-
egin och stärker Bolagets teknikledarskap.
Vi har en stark tilltro till Bolagets fortsatta
momentum inom programmerbara nät och
nya marknader för konnektivitet. Även om det
kan ta tid innan det syns i försäljningen tror vi
att vi har några mycket intressanta år fram-
för oss i takt med att konnektivitet i AI-eran
blir viktigare. Å styrelsens vägnar vill jag rikta
ett varmt tack till VD Börje Ekholm, koncern-
ledningen och alla medarbetarna för deras
arbete och bidrag under 2025.
Jan Carlson
Styrelseordförande
11
Ericsson 2025
Kommentar från styrelseordföranden
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
150 år av
kommunikation
Från en liten verkstad år
1876 till en global ledare
inom kommunikation –
Ericssons historia präglas
av ständiga innovationer,
en ledande roll inom standar-
disering samt investeringar
i teknik som har förändrat
telekombranschen i grunden.
Läs mer på ericsson.com
1876–1920
En innovationsstjärna föds
Ericssons historia tar sin början 1876 när Lars
Magnus Ericsson öppnade en liten verkstad i
Stockholm för att reparera telegraﬁnstrument
och annan elektrisk och mekanisk utrustning.
Inte långt därefter började Bolaget tillverka
sina första telefoner och år 1896 hade
Bolaget redan producerat över 100 000
telefoner och hade 500 anställda.
Den internationella expansionen följde
snabbt därefter. Ericsson gick in på marknad-
erna i grannländerna Norge och Finland och
säkrade stora kontrakt i Ryssland och Stor-
britannien. I början av 1900-talet hade
Bolaget även expanderat utanför Europa,
byggt en produktionsanläggning i USA och
spelat en avgörande roll när Shanghais tele-
fonnät byggdes. I början av 1900-talet hade
Bolaget öppnat kontor i Mexiko, Argentina
och Polen, och befäst sin ställning som en
global ledare inom telekommunikation.
1920–1960
Kommunikationens omvandling
År 1919 noterades Ericsson på Stockholms-
börsen, och perioden som följde präglades
av att Bolaget omsatte visionära idéer till
skalbar infrastruktur.
Under 1920 utvecklade Ericsson 500-
väljaren, en telefonväxel med kommersiell
framgång som automatiserade tusentals an-
slutningar som tidigare hade skötts av telefo-
nister. De första kommersiella lanseringarna
av telefonväxeln skedde i Rotterdam (1923)
och Stockholm (1924), och visade på Bola-
gets förmåga att leverera modern, skalbar
kommunikationsinfrastruktur. En 500-väljare
av originalmodell i Stockholm togs ur bruk så
sent som 1985 efter 62 års tjänst – ett bevis
på produktens tillförlitlighet.
Under 1930-talet navigerade Ericsson
genom marknadsturbulens och ägarför-
ändringar, men återuppbyggde successivt
verksamheten med ingenjörskompetens och
kommersiell disciplin som grundläggande
principer. I mitten av 1900-talet var Bolaget
återigen väl positionerat för att leda nästa
kapitel inom telekommunikation.
1960–1980
Den digitala kommunikationens
gryning
På 1960-talet kom de första integrerade
kretsarna och banade väg för den digitala
tidsåldern. Ny halvledarteknik innebar möj-
ligheter till att förbättra den beﬁntliga väx-
eltekniken betydligt. På 1970-talet började
Ericsson arbetet med att utveckla en helt
digital, mjukvarubaserad växelplattform.
Resultatet av denna utveckling blev AXE-
ett telefonväxelsystem med bättre tillförlitlig-
het och operativ effektivitet. År 1992 hade
Ericsson en 40-procentig marknadsandel
inom detta område. Systemet som var modu-
lärt och mjukvarudrivet var en föregångare
inom digital teknik och la grunden till en
långsiktig konkurrensfördel.
12
Ericsson 2025
150 år av kommunikation
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
Nästa steg
Mobil innovation har skapat expo-
nentiella ökningar av kapacitet och
funktioner, och 5G har blivit en kritisk
digital infrastruktur som möjliggör dif-
ferentierade tjänster för konsumenter,
företag och samhälle. Nästa genera-
tions mobilteknik, 6G, kommer att vara
AI-native med integrerad intelligens i
nätet som möjliggör realtidsanpass-
ning, nya enheter, högre spektrum-
och energieffektivitet samt nya värde-
strömmar som integrerad sensorteknik
och immersiva tjänster.
Under Bolagets 150-åriga historia
är det en sak som inte har förändrats:
Ericssons åtagande att koppla sam-
man människor och organisationer
genom innovation inom kommunika-
tion. Ericsson har genom uthålliga
investeringar i FoU, ledarskap inom
teknikstandarder, selektiva förvärv och
nära partnerskap med leverantörer av
kommunikationstjänster etablerat en
stark position för att leverera långsiktigt
värde till aktieägare, kunder och sam-
hället i stort. I takt med att den digitala
ekonomin växer är Ericssons mål att
dra nytta av sin skala, portfölj och sin
position i ekosystemet för att skapa
ytterligare värde genom programmer-
bara, AI-drivna nät som främjar ekono-
misk utveckling och social inkludering.
2015–2025
En generation utan motstycke
För att kunna möta behoven hos både kon-
sumenter som företag började Ericsson
lansera 5G produkter 2015. Bolaget bidrog i
betydande grad till standardisering
sarbetet
inom 3GPP. Detta tidiga engagemang posi-
tionerade Bolaget för att kunna ta del av
det snabba genomslaget när kommersiella
5G-nät lanserades 2018. År 2020 var 5G
den mobilnätsgeneration med snabbast
marknadsacceptans och nådde en miljard
abonnenter på tre år.
Idag går huvuddelen av den globala
5G-traﬁken utanför Kina via Ericssons nät.
Med 5G har marknaden breddats bortom
mobilt bredband för konsumenter till att även
omfatta verksamhetskritiska nät, industriell
automation, AR/VR och AI-drivna företags-
applikationer. Fast bredband via mobilnätet
2000–2015
Internet i ﬁckformat
I början av 2000-talet, när dotcom-bubblan
brast och telekomsektorn gick igenom en glo-
bal ekonomisk nedgång, tog sig Ericsson ige-
nom krisen och fortsatte att investera i FoU
och produktutveckling.
Med stöd av sina telekomplattformar och
sitt ledarskap inom olika teknikstandarder för
mobila nät, befäste Ericsson år 2001 sin posi-
tion som ledare inom 3G-teknik. I takt med
att paketbaserade tekniker blev mognare,
satsade Ericsson på LTE-standarden (Long-
Term Evolution) och i december 2009 lanse-
rade Ericsson tillsammans med TeliaSonera
ett av världens första kommersiella 4G-nät.
Med nästa generations mobilteknik växte
smartphones och appekonomin fram. Med
4G kom de prestanda och kapacitetsförbätt-
ringar som krävdes för streaming av ﬁlmer
och för sociala plattformar, vilket påskyndade
konsumentefterfrågan och plattformsinnova-
tion. Fram till 2015 ökade mobila bredband-
sabonnemang betydligt, vilket gav stöd till
nya tjänster och intäktsströmmar
för branschen.
1980–2000
Mobilmiraklet
Ericsson hade redan tidigt
experimenterat med
mobilitet. Bolagets första
”mobil” telefon från 1956
vägde cirka 40 kilo. Men
det var AXE-systemet som
möjliggjorde utvecklingen
av de nationella mobilnäten,
som så småningom spreds i
global skala.
Ett stort genombrott kom 1981 då NMT-
systemet (Nordic Mobile Telephone) lans-
erades. Det var världens första mobilnät
med multinationell roaming och etablerade
Ericsson som en seriös aktör inom mobilteknik.
Då branschen utvecklades och GSM-
standarden lanserades, förvandlades mobil-
telefonen från att en nischprodukt till en kon-
sumentprodukt för massmarknaden. Genom
att införa en gemensam teknik i Europa möj-
liggjordes roaming över nationsgränserna
samtidigt som stordriftsfördelarna bidrog
till märkbara kostnadssänkningar. GSM för-
bättrade också effektiviteten och kapaciteten
i nätet och innehöll en ny funktion – Short
Message Service (SMS) – som återigen skulle
förändra hur världen kommunicerar.
År 1995 hade GSM-näten omkring 10
miljoner abonnenter världen över, och mobil-
telefonförsäljningen det året översteg den
sammanlagda försäljningen under hela
1980-talet. Under år 2000 stod försäljningen
av nätutrustning för cirka 65 % av Ericssons
intäkter, vilket reﬂekterar Bolagets ledande
ställning. Mobilkommunikationen fortsatte
att utvecklas, och över tid ändrades även
mobilnätens uppgift från att driva röst
traﬁk
till att möjliggöra en demokratisering av
information.
(FWA) har också visat sig ha ett tydlig kom-
mersiellt användningsområde och ger leve-
rantörerna av kommunikationstjänster en
möjlighet att bygga ut höghastighetsbred-
band utan att behöva bygga ut ﬁbernätet.
Ericsson har även börjat vända sig till en
ny typ av nätanvändare: applikationsutveck-
lare. Förvärvet av Vonage år 2022 gjorde det
möjligt för Ericsson att erbjuda avancerade
nätfunktioner via nätverks-API:er, vilket gör
det enklare för företag och utvecklare att inte-
grera och generera intäkter från avancerade
funktioner, såsom konnektivitet med låg
latens och exakt positionering.
För att ytterligare påskynda marknads
-
utvecklingen för nätverks-API:er var Ericsson
med och grundade Aduna 2024 – ett joint
venture med ledande leverantörer av kom-
munikationstjänster, som bildades för att
aggregera och standardisera nätverks-API:er
och göra det enklare för företag att använda
dem i stor skala. Tillsammans har dessa strat
-
egiska initiativ placerat Ericsson i centrum av
företagens digitalisering.
13
Ericsson 2025
150 år av kommunikation
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
Förvaltningsberättelse
2025 i korthet
–
Försäljningen minskade med –5 % till SEK 236,7 (247,9) miljarder främst på grund
av en försäljningsnedgång inom Networks på –5 %. Koncernens organiska försäljning
ökade med 2 %.
–
Bruttoresultatet ökade till SEK 112,7 (109,4) miljarder, främst hänförligt till Mobile Networks ,
trots en valutapåverkan på SEK –7,2 miljarder. Bruttomarginalen var 47,6 % (44,1 %).
Justerat bruttoresultat var SEK 113,9 (111,4) miljarder, med en marginal på 48,1 % (44,9 %).
–
EBIT uppgick till SEK 38,6 (4,3) miljarder, med en EBIT-marginal på 16,3 % (1,7 %), inklusive
vinsten från avyttringen av iconectiv. Justerad EBIT var SEK 41,0 (9,3) miljarder,
med en justerad EBIT-marginal på 17,3 % (3,8 %).
–
Periodens resultat var SEK 28,7 (0,4) miljarder. Resultat per aktie efter utspädning var
SEK 8,51 kr (0,01), inklusive SEK 1,70 per aktie i vinst från avyttringen av iconectiv.
–
EBITA ökade till SEK 40,5 (22,1) miljarder, med en EBITA-marginal på 17,1 % (8,9 %).
Justerad EBITA var SEK 42,9 (27,2) miljarder, med en justerad EBITA-marginal
på 18,1 % (11,0 %).
–
Kassaflödet från rörelsen var SEK 33,0 (46,3) miljarder.
Fritt kassaflöde före M&A var SEK 26,8 (40,0) miljarder.
–
Kassa och likvida medel uppgick till SEK 43,9 (43,9) miljarder och nettokassan var
SEK 61,2 (37,8) miljarder per den 31 december 2025.
–
Styrelsen föreslår årsstämman en utdelning för 2025 om SEK 3,00 (2,85) per aktie och ett
aktieåterköpsprogram om SEK 15 miljarder.
Nettoomsättning
Försäljningen minskade med SEK –11,2
miljarder, eller –5 %, till SEK 236,7 (247,9)
miljarder med en valutakurseffekt på
SEK –13,9 miljarder. Organisk försäljning
ökade med 2%. Försäljningen inom Networks
minskade med –5 % till SEK 151,0 miljarder,
medan organisk försäljning ökade med 1 %.
Försäljningen inom Cloud Software and
Services var stabil på SEK 62,7, miljarder,
medan organisk försäljning ökade med 6 %.
Försäljningen inom Enterprise minskade med
–15 % till SEK 21,1 miljarder, medan organisk
försäljning minskade med –5 %. Försälj-
ningen inom affärsområde Other minskade
med –16 % till SEK 1,8 miljarder, medan
organisk försäljning minskade med –13 %.
Försäljningen minskade inom alla mark-
nadsområden. I marknadsområde Americas,
ökade försäljningen i Nordamerika men
denna ökning motverkades av en försälj-
ningsnedgång i Latinamerika. I marknads-
område Europa, Mellanöstern och Afrika
uppvägdes försäljningsökningen i Afrika
av minskad försäljning i Mellanöstern och
Europa. Försäljningen minskade inom de
övriga marknadsområdena. Den största
minskningen noterades inom marknads-
område Sydostasien, Oceanien och Indien,
främst på grund av minskade investerings
-
nivåer i Indien.
Patent- och licensintäkterna ökade till
SEK 14,5 (14,0) miljarder som ett resultat av
nya 5G-licensavtal och förnyade avtal.
Försäljningsmixen per produktkategori var
37 % (38 %) hårdvara, 23 % (23 %) mjukvara
och 39 % (39 %) tjänster.
Bruttoresultat och bruttomarginal
Bruttoresultatet ökade till SEK 112,7 (109,4)
miljarder, med en bruttomarginal på 47,6 %
(44,1 %). Den förbättrade bruttomarginalen
var ett resultat av kostnadsbesparingar och
operativ effektivitet samt en gynnsam mark-
nadsmix. Bruttoresultatet påverkades av
valutakurseffekter på SEK –7,2 miljarder
kronor jämfört med samma period före
-
gående år.
Justerat bruttoresultat ökade till
SEK 113,9 (111,4) miljarder. Justerad brutto-
marginal ökade till 48,1 % (44,9 %).
Forsknings- och utvecklingskostnader
(FoU)
FoU-kostnaderna minskade till SEK –48,9
(–53,5) miljarder inklusive omstrukturerings-
kostnader på SEK −0,6 (–2,1) miljarder och
en valutakurseffekt på SEK 1,2 miljarder.
Under 2024 påverkades FoU-kostnaderna
av en nedskrivning av immateriella tillgångar
på SEK –1,4 miljarder. Exklusive omstruktur-
eringskostnader,
valutakurspåverkan och
0
50
100
150
200
250
300
2025
2024
2023
263,4
247,9
236,7
Nettoomsättning
SEK miljarder
0
35
70
105
140
175
2025
2024
2023
101,6
109,4
112,7
47,6 %
38,6 %
44,1 %
0
10
20
30
40
50
Bruttoresultat och bruttomarginal
SEK miljarder
%
Bruttoresultat
Bruttomarginal
Finansiell översikt
14
Ericsson 2025
Förvaltningsberättelse
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
–30
–20
–10
0
10
20
30
40
50
2025
2024
2023
–7,7 %
16,3 %
1,7 %
–20,3
38,6
4,3
–12
–8
–4
0
4
8
12
16
20
EBIT (förlust) och EBIT-marginal
SEK miljarder
%
EBIT (förlust)
EBIT-marginal
nedskrivning av immateriella tillgångar minsk-
ade FoU-kostnaderna med SEK –0,5 miljard
er
jämfört med samma period föregående år.
Investeringar i FoU, för teknikledarskap och
operativ motståndskraft uppvägdes mer än
väl av kostnadsbesparingar inom Cloud Soft-
ware and Services.
Antalet beviljade patent översteg 60 000.
Försäljnings- och administrations
-
kostnader (SG&A)
SG&A-kostnaderna minskade till SEK –33,7
(–51,7) miljarder inklusive omstrukturerings-
kostnader på SEK –0,5 (–0,8) miljarder och
en valutakurseffekt på SEK 1,3 miljarder.
Under 2024 påverkades SG&A-kostnader av
en nedskrivning av immateriella tillgångar på
SEK –12,6 miljarder. Exklusive omstrukture-
ringskostnader, valutakurspåverkan och ned-
skrivning av immateriella tillgångar minskade
SG&A-kostnaderna med SEK –3,6 miljarder
jämfört med samma period föregående år,
som ett resultat av kostnadsbesparingar.
Kostnadsminskningarna förstärktes också av
avyttringar inom Enterprise.
Övriga rörelseintäkter och
rörelsekostnader
Övriga rörelseintäkter och
rörelsekostnader
var SEK 8,2 (0,6) miljarder kronor, vilket
inklud
erar en realisationsvinst på SEK 7,6
miljarder från avyttringen av iconectiv och en
vinst på SEK 0,4 miljarder kronor från avytt-
ringen av ett minoritetsinnehav.
Omstruktureringskostnader
Omstruktureringskostnaderna uppgick till
SEK –2,3 (–5,0) miljarder, främst relaterade
till personalminskningar. Bruttoresultatet
inkluderade omstruktureringskostnader på
SEK –1,3 (–2,0) miljarder, medan rörelseom-
kostnaderna inkluderade omstrukturerings-
kostnader på SEK –1,1 (–3,0) miljarder.
Rörelseresultat före ﬁnansiella poster
och inkomstskatt (EBIT)
EBIT ökade till SEK 38,6 (4,3) miljarder,
inklusive en realisationsvinst på SEK 7,6
miljarder från avyttringen av iconectiv och en
valutakurseffekt på SEK –4,7 miljarder. EBIT
gynnades av lägre rörelseomkostnader och
ett högre bruttoresultat. EBIT-marginalen
var 16,3 % (1,7 %), till följd av förbättrad
EBIT-marginal inom Mobile Networks och en
ökning med 3,2 procentenheter från realis
-
ationsvinsten relaterad till iconectiv. Under
2024 påverkades EBIT av en icke kassa
-
påverkande nedskrivning på SEK –15,3
miljard
er relaterad till nedskrivningen av
immateriella tillgångar.
Justerad EBIT var SEK 41,0 (9,3) miljarder,
med en marginal på 17,3 % (3,8 %).
Finansiella intäkter och kostnader, netto
Finansiella intäkter och kostnader, netto, var
SEK –0,3 (–1,7) miljarder, med en positiv
påverkan av lägre räntor och minskad upp-
låning, en minskning av övriga ﬁnansiella
kostnader liksom av en positiv påverkan från
valutasäkringar. Valutasäkringseffekten var
SEK 0,4 (0,1) miljarder.
Skatter
Skatterna uppgick till SEK –9,6 (–2,2)
miljard
er. Den effektiva skattesatsen var 25 %
för 2025, vilket återspeglar högre skatteplikt
-
iga intäkter i jurisdiktioner med lägre lagstad-
gade skattesatser. Den effektiva skattesatsen
för 2024 var 28 %, exklusive nedskrivningar,
främst av goodwill och immateriella till-
gångar hänförliga till Vonage.
Periodens resultat
Periodens resultat ökade till SEK 28,7 (0,4)
miljarder, som ett resultat av förbättrad EBIT,
vilket delvis motverkades av högre skatter.
Vinst per aktie efter utspädning ökade till
SEK 8,51 kr (0,01), inklusive SEK 1,70 per
aktie i vinst från avyttringen av iconectiv.
Rörelseresultat före räntor, skatter
och avskrivningar (EBITA)
EBITA ökade till SEK 40,5 (22,1) miljarder,
inklusive en realisationsvinst på SEK 7,6
miljarder från avyttringen av iconectiv och
en valutakurseffekt på SEK –4,8 miljarder.
EBITA gynnades av lägre rörelseomkost-
nader och ett högre bruttoresultat. EBITA-
marginalen var 17,1 % (8,9 %), till följd av
förbättrad EBITA-marginal inom Mobile
Networks och en positiv påverkan på 3,2 pro-
centenheter från realisationsvinsten kopplad
till iconectiv.
Justerad EBITA ökade till SEK 42,9 (27,2)
miljarder. Den justerade EBITA-marginalen
var 18,1 % (11,0 %).
Anställda
Antalet anställda den 31 december 2025 var
88 826 jämfört med 94 236 den 31 december
2024.
Kassaﬂöde
Kassaﬂödet från rörelsen var SEK 33,0
(46,3) miljarder, drivet av periodens result
at.
Operativa nettotillgångar var i stort sett
oförändrade.
Kassaﬂödet från rörelsen minskade
jämfört med 2024. Samtidigt som justerad
EBITA förbättrades gynnades det operativa
kassaf
lödet under föregående år av en kraftig
minskning av rörelsekapitalet.
Kassaﬂödet från investeringsaktiviteter
var SEK –11,4 (–16,0) miljarder, drivet av
nettoinvesteringar i räntebärande värde
-
papper efter ökningen av bruttokassan, delvis
motverkat av likviden från avyttringen av
iconectiv.
–30
–20
–10
0
10
20
30
2025
2024
2023
–26,1
28,7
0,01
0,4
8,51
–7,94
–9
–6
–3
0
3
6
9
Periodens resultat och resultat per
aktie efter utspädning
SEK miljarder
SEK
Periodens resultat
Resultat per aktie efter utspädning
0
10
20
30
40
50
2025
2024
2023
14,9
22,1
40,5
5,7 %
8,9 %
17,1 %
0
5
10
15
20
25
EBITA och EBITA-marginal
SEK miljarder
%
EBITA
EBITA-marginal
–10
0
10
20
30
40
2025
2024
2023
26,8
40,0
–1,1
–2,1
–0,3
10,5
Fritt kassaﬂöde
SEK miljarder
Fritt kassaﬂöde före M&A
M&A
15
Ericsson 2025
Förvaltningsberättelse
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
Kassaﬂödet från ﬁnansieringsaktiviteter
var SEK –14,2 (–23,9) miljarder inklusive
SEK 9,5 miljarder i utbetalad utdelning.
SEK 1,6 miljarder i företagscertiﬁkat och
SEK 2,4 miljarder i skulder som förföll åter
-
betalades under året, delvis uppvägt av
erhållna säkerheter på derivat.
Finansiell ställning
Bruttokassan ökade med SEK 18,1 miljar-
der till SEK 93,9 miljarder, som ett resultat
av ett positivt fritt kassaﬂöde före fusioner
och förvärv (M&A)samt likviden från avytt-
ringen av iconectiv. Detta motverkades del-
vis av utbetalad utdelning och en negativ
valuta
omräkningseffekt på kassa och likvida
medel. Ericsson hade outnyttjade beviljade
kredit
faciliteter om SEK 23,0 miljarder (USD
2,5 miljarder) per den 31 december 2025.
Nettokassan ökade med SEK 23,4
miljard
er till SEK 61,2 miljarder.
Åtaganden för ersättningar efter avslutad
anställning minskade under året till SEK 18,6
miljarder från SEK 24,4 miljarder vilket
avspeglar en högre svensk diskonterings-
ränta. Den svenska förmånsbestämda för-
pliktelsen (Deﬁned Beneﬁt Obligation, DBO)
har beräknats med en diskonteringsränta
baserad på avkastningen för svenska stats-
obligationer. Om diskonteringsräntan hade
baserats på svenska bostadsobligationer
hade åtagandena för ersättningar efter
avslutad anställning varit cirka SEK 10,9
miljarder, vilket är SEK 7,7 miljarder lägre
än den nuvarande förmånsbestämda för
-
pliktelsen (DBO).
Kreditbetygen var oförändrade under året.
Moody's ändrade utsikterna till positiva från
stabila. S&P och Fitch har långsiktigt kredit-
betyg BBB− för Ericsson med stabila utsikter,
medan Moody’s har kreditbetyg Ba1 med
positiva utsikter.
Säsongsvariationer
Koncernens försäljning, resultat och ope-
rativa kassaﬂöde varierar från kvartal till
kvart
al, och är normalt lägst i första kvartalet
och högst i fjärde kvartalet, vilket avspeglar
kundernas säsongsmässiga inköpsmönster.
Tre års genomsnittliga säsongsvariationer
(2023–2025)
Första
kvartalet
Andra
kvartalet
Tredje
kvartalet
Fjärde
kvartalet
Andel av årlig
försäljning
23 %
24 %
24 %
29 %
Investeringar i anläggningstillgångar
Under 2025 uppgick investeringarna till
SEK 2,6 (2,3) miljarder, motsvarande 1,1 %
av försäljningen. Investeringarna rörde
främst testanläggningar och utrustning för
FoU, nätdriftscenter samt tillverknings- och
reparationsverksamhet. De årliga invest
-
eringarna ligger normalt på omkring 1–2 %
av nettoomsättningen.
Styrelsen granskar regelbundet Bolagets
investeringsplaner och förslag. Per den 31
december 2025 hade inga väsentliga belopp
avseende fastigheter, byggnader, maskiner
eller utrustning ställts som säkerhet för ute-
stående skulder.
Investeringar 2023–2025
SEK miljarder
2023
2024
2025
Investeringar i
anläggningstillgångar
3,3
2,3
2,6
varav i Sverige
1,2
0,6
1,1
Andel av årlig försäljning
1,3 %
1,0 %
1,1 %
Balanserade utvecklingskostnader
Aktivering av utvecklingskostnader var
SEK 1,1 (1,3) miljarder.
–150
–100
–50
0
50
100
150
200
250
2025
2024
2023
163,0
178,0
169,2
2,6 %
24,1 %
–10,7 %
–15
–10
–5
0
5
10
15
20
25
Avkastning på sysselsatt kapital
SEK miljarder
%
Sysselsatt kapital vid periodens slut
Avkastning på sysselsatt kapital
0
2
4
6
8
10
2032
2031
2030
2029
2028
2027
2026
8,1
2,8
5,4
5,4
1,8
1,7
2,5
1,0
1,0
Moderbolagets upplåning
– löptid för lån
SEK miljarder
Certiﬁkat och obligationer
Nordiska Investeringsbanken
Europeiska Investeringsbanken
AB Svensk Exportkredit (MTN-obligationer)
Företagscertiﬁkat
0
20
40
60
80
100
2025
2024
2023
7,8
37,8
61,2
54,7
75,9
93,9
Kassa
SEK miljarder
Bruttokassa
Nettokassa
16
Ericsson 2025
Förvaltningsberättelse
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
Networks
Networks stod för 64 % (64 %) av koncernens
nettoomsättning under 2025. Affärsområdet
erbjuder hårdvara, mjukvara och tjänster för
intelligenta, tillförlitliga och ﬂexibla 5G-nät.
Det omfattar energieffektiv RAN med en
AI-native mjukvaruarkitektur, som kan drift-
sättas på Ericsson silicon och tredje parts
CPU-/GPU-processorer, kostnadseffektiva
transportnät och avancerade aktiva/passiva
antenner. Tjänsteportföljen omfattar drift-
sättning och livscykelhantering.
Nettoomsättning
Försäljningen minskade med SEK –5 % till
SEK 151,0 (158,2) miljarder, inklusive en
valutakurseffekt på SEK –9,2 miljarder. För-
säljningen var i stort sett stabil för marknads-
område Europa, Mellanöstern och Afrika.
Ökad försäljning i Afrika och i Mellanöstern,
driven av pågående modernisering av näten
och nya 5G-lanseringar, motverkades till stor
del av en försäljningsnedgång i Europa.
Försäljningen minskade inom de övriga
marknadsområdena. Inom Americas mot-
verkades försäljningstillväxten i Nordamerika
av en minskad försäljning i Latinamerika. I
Sydostasien, Oceanien och Indien, minskade
försäljningen främst i Indien. I Nordostasien
minskade försäljningen på vissa ledande 5G
marknader.
Den organiska försäljningstillväxten
uppgick till 1 %.
Bruttoresultat och bruttomarginal
Bruttomarginalen ökade till 49,7 % (46,6 %)
till följd av fortsatta kostnadsbesparingar och
operativ effektivitet. Bruttoresultatet ökade
till SEK 75,1 (73,6) miljarder, trots en lägre
nettoförsäljning och en valutakurseffekt på
SEK –5,0 miljarder. Justerat bruttoresultat
ökade till SEK 75,5 (74,7) miljarder, med en
justerad bruttomarginal på 50,0 % (47,2 %).
EBIT och EBITA
EBIT ökade till SEK 29,8 (25,7) miljarder,
med en EBIT-marginal på 19,7 % (16,2 %).
EBITA ökade till SEK 30,2 (25,9) miljarder,
med en EBITA-marginal på 20,0 % (16,3 %).
Ökningen var ett resultat av högre bruttore-
sultat och lägre rörelseomkostnader. Rörelse-
omkostnaderna minskade, tack vare fortsatta
effektiviseringar och positiva valutakurs
-
effekter. FoU-investeringarna förblev stabila,
vilket stödjer strategin att bygga de bästa
högpresterande, AI-native, programmerbara
näten och behålla teknikledarskapet.
EBIT och EBITA påverkades av omstruk-
tureringskostnader på SEK –1,0 (–1,9)
miljarder och en valutakurseffekt på
SEK –3,9 miljarder.
Justerad EBIT ökade till SEK 30,8 (27,6)
miljarder, med en justerad EBIT-marginal
på 20,4 % (17,4 %) medan justerad EBITA
ökade till SEK 31,2 (27,8) miljarder, med en
justerad EBITA-marginal på 20,7 % (17,5 %).
Cloud Software and Services
Cloud Software and Services stod för 26 %
(25 %) av koncernens nettoomsättning under
2025. Affärsområdet tillhandahåller kärnnät,
näthantering, affärs- och driftstödsystem
samt nätverksdrift levererad som managed
services. Erbjudandena omfattar säker data-
och röstanslutning, verktyg för att generera
intäkter från och orkestrera tjänster, samt
lösningar för att förbättra nätprestanda,
ﬂexibilitet och operativ effektivitet.
Nettoomsättning
Försäljningen var stabil på SEK 62,7 (62,6)
miljarder, inklusive en valutakurseffekt på
SEK –3,4 miljarder. Tjänster stod för
62 % (64 %) av nettoomsättningen. För-
säljningen av kärnnät ökade inom alla
marknadsområden.
Försäljningen ökade inom marknadsom-
råde Sydostasien, Oceanien och Indien, drivet
av Indien. Inom marknadsområde Nordost
-
asien drevs försäljningstillväxten av tillväxt
i Japan. Inom marknadsområde Americas
motverkades tillväxten i Nordamerika av en
lägre försäljning i Latinamerika. Inom mark-
nadsområde Europa, Mellanöstern och Afrika
motverkades tillväxten i Europa och Afrika
av en nedgång i Mellanöstern. Den organisk
försäljningstillväxten uppgick till 6 %.
Bruttoresultat och bruttomarginal
Bruttomarginalen ökade till 41,7 % (36,8 %),
gynnat av ett starkt genomförande av stra-
tegin med förbättrad leveranseffektivitet och
förbättrad leveransprestanda, en högre andel
mjukvaruförsäljning och fortsatt fokus på
kommersiell disciplin. Bruttoresultatet ökade
till SEK 26,1 (23,0) miljarder trots en valuta-
kurseffekt på SEK –1,5 miljarder.
Justerat bruttoresultat ökade till SEK 26,9
(23,9) miljarder, med en justerad bruttomarg-
inal på 43,0 % (38,2 %).
EBIT och EBITA
EBIT och EBITA uppgick båda till SEK 6,0
(–0,4) miljarder. EBIT-marginalen var 9,6 %
(–0,7 %), medan EBITA-marginalen var
9,6 % (–0,6 %). EBIT och EBITA ﬁck stöd av
ett högre bruttoresultat och lägre rörelseom-
kostnader, vilket avspeglar ett starkt genom-
förande av strategin. Rörelseomkostnaderna
minskade, tack vare fortsatta effektiviseringar
och positiva valutakurseffekter, vilket mer
än väl uppvägde de ökade investeringarna i
teknikledarskap. EBIT och EBITA påverkades
av omstruktureringskostnader på SEK –1,2
(–2,4) miljarder och en valutakurseffekt på
SEK –0,9 miljarder. Justerad EBIT och juste-
rad EBITA ökade till SEK 7,2 (2,0) miljarder,
med en justerad marginal på 11,4 % (3,2 %).
Affärsresultat – Segment
1)
1)
Första punkten under underrubrikerna ”Networks”, ”Cloud Software and Services”, ”Enterprise” och ”Other” behandlar upplysningskraven
enligt ESRS 2 SMB-3 i hållbarhetsrapporten.
0
50
100
150
200
2025
2024
2023
151,0
158,2
171,4
29,8
25,7
19,4
11,3 %
16,2 %
19,7 %
0
5
10
15
20
Networks
SEK miljarder
%
Nettoomsättning
EBIT
EBIT-marginal
–10
0
10
20
30
40
50
60
70
80
90
100
2025
2024
2023
62,6
62,7
63,6
6,0
–0,4
–0,2
–0,7 %
9,6 %
–0,3 %
–1
0
1
2
3
4
5
6
7
8
9
10
Cloud Software and Services
SEK miljarder
%
Nettoomsättning
EBIT (förlust)
EBIT-marginal
Försäljning uppdelad på segment
Networks, 64 %
Cloud Software and Services, 26 %
Enterprise, 9 %
Other, 1 %
17
Ericsson 2025
Förvaltningsberättelse
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
Enterprise
Enterprise stod för 9 % (10 %) av koncernens
nettoomsättning under 2025. Enterprise
erbjuder säker och pålitlig konnektivitet via
privat 5G, inomhustäckning och trådlöst
WAN, och orkestrerar molnhanterade tråd-
lösa plattformar med AI-förstärkt säkerhet
och realtidsoptimering. Erbjudandet inklu-
derar även nästa generations nätverksmed-
vetna kommunikationslösningar som gör
avancerade mobilnätsfunktioner tillgäng-
liga för utvecklare och stödjer företagens
hyperkonnektivitet.
Portföljen inkluderar Global Communica-
tions Platform, Wireless Wide Area Networks
(WWAN) och privata 5G-nät.
Nettoomsättning
Försäljningen minskade med SEK –15 %
till SEK 21,1 (24,9) miljarder, inklusive en
valutakurseffekt på SEK –1,2 miljarder.
Försäljningen påverkades av avyttringen
av iconectiv under tredje kvartalet 2025.
För
säljningen inom Global Communica-
tions Platform minskade, vilket avspeglade
beslutet från 2024 att minska aktiviteten i
vissa länder samt lägre försäljning av äldre
lösningar. Försäljningen inom Enterprise
Wireless Solutions minskade något, främst
på grund av lägre försäljning inom lösningar
för privat 5G. Organisk försäljning minskade
med –5 %.
Bruttoresultat och bruttomarginal
Bruttomarginalen ökade till 53,9 % (51,4 %),
som ett resultat av beslutet att fokusera på
mer lönsamma marknader inom Global
Communications Platform och en gynnsam-
mare produktmix inom Enterprise Wire-
less Solutions. Bruttoresultatet minskade
till SEK 11,4 (12,8) miljarder, vilket främst
avspeglar avyttringen av iconectiv under
tredje kvartalet 2025 och en valutapåverkan
på SEK –0,6 miljarder.
EBIT (förlust) och EBITA (förlust)
EBIT (förlust) var SEK 3,2 (–22,1) miljarder,
med en EBIT-marginal på 15,3 % (–88,8 %).
EBITA (förlust) var SEK 4,7 (–4,5)
miljarder,
med en EBITA-marginal på 22,3 %
(–18,0 %). EBIT och EBITA ökade främst
genom en realisationsvinst på SEK 7,6
miljarder från avyttringen av iconectiv, samt
en positiv påverkan från operativa förbätt-
ringar inom Enterprise Wireless Solutions.
Under 2024 påverkades EBIT av en icke
kassapåverkande nedskrivning om SEK –15,3
miljarder, främst hänförlig till Vonage-förvärvet.
EBIT och EBITA påverkades av omstrukture-
ringskostnader på SEK –0,1 (–0,5) miljarder.
EBIT påverkades också av en valutakurs-
effekt på SEK–0.1 miljard, medan det inte
förekom någon valutakurseffekt på EBITA.
Justerad EBIT (förlust) var SEK 3,4 (–21,6)
miljarder, med en EBIT-marginal på 16 %
(–86,8 %).
Justerad EBITA (förlust) var SEK 4,9
(–4,0) miljarder, med en justerad EBITA-
marginal på 23,0 % (–16,0 %).
Other
Other stod för 1 % (1 %) av koncernens
nettoomsättning under 2025. Affärsområd
et
utgörs av medieverksamheter och övriga
icke-allokerade verksamheter.
Nettoomsättning
Försäljningen minskade till SEK 1,8 (2,2)
miljarder, främst på grund av avyttringen
av verksamheten inom IoT.
Bruttoresultat
Bruttoresultatet var SEK 0,1 (–0,1) miljarder,
med en bruttomarginal på 3 % (–4,2 %).
Justerat bruttoresultat var SEK 0,1 (0,0)
miljarder, med en justerad bruttomarginal på
4,8 % (–1,5 %).
EBIT (förlust) och EBITA (förlust)
EBIT(förlust) och EBITA (förlust) var
SEK –0,4 (1,2) miljarder. 2024 innefattade
en engångsvinst på SEK 1,9 miljarder från
en överenskommelse rörande en kommer-
siell tvist. EBIT och EBITA påverkades av
omstruktureringskostnader på SEK 0,0
(–0,2) miljarder.
Justerad EBIT (förlust) och justerad EBITA
(förlust) var SEK –0,4 (1,3) miljarder.
–40
–30
–20
–10
0
10
20
30
2025
2024
2023
–160
–120
–80
–40
0
40
80
120
25,7
24,9
21,1
–38,3
–22,1
–148,9 %
–88,8 %
3,2
15,3 %
Enterprise
SEK miljarder
%
Nettoomsättning
EBIT (förlust)
EBIT-marginal
1)
Första punkten under underrubrikerna ”Networks”, ”Cloud Software and Services”, ”Enterprise” och ”Other” behandlar upplysningskraven
enligt ESRS 2 SMB-3 i hållbarhetsrapporten.
1)
Inklusive en realisationsvinst på 7,6 miljarder SEK
vid avyttringen av iconectiv 2025
–2
–1
0
1
2
3
2025
2024
2023
2,2
1,8
2,5
–40
–20
0
20
40
60
1,2
–0,4
–1.2
Other
SEK miljarder
%
Nettoomsättning
EBIT (förlust)
18
Ericsson 2025
Förvaltningsberättelse
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
Marknadsområde Americas
Försäljningen minskade med –3 % till
SEK 83,4 miljarder, inklusive en valutakurs-
effekt på SEK –5,5 miljarder. Försäljningen
inom Networks minskade med –3 %. Till-
växten i Nordamerika, som var resultatet av
ökade marknadsandelar och selektiva nät
-
investeringar hos vissa stora kunder i USA
och Kanada, motverkades av lägre försälj-
ning i Latinamerika på grund av fortsatt hård
konkurrens och minskade nätinvesteringar
bland kunderna. Försäljningen inom Cloud
Software and Services minskade med –2 %,
då tillväxten inom kärnnät i Nordamerika
motverkades av en nedgång i Latinamerika.
Organisk försäljning ökade med 4 % jämfört
med samma period föregående år.
Marknadsområde Europa,
Mellanöstern och Afrika
Försäljningen minskade med –1 % till
SEK 70,7 miljarder, inklusive en valutakurs
-
effekt på SEK –2,6 miljarder. Försäljningen
ﬁck stöd av tillväxt inom verksamhetskritiska
nät. Försäljningen inom Networks var i stort
sett stabil. Stark tillväxt i Mellanöstern och
Afrika, främst till följd av pågående moder-
ni
seringar av näten i Saudiarabien och Alge-
riet, liksom nya 5G-lanseringar i Egypten och
Marocko, motverkades delvis av lägre försälj-
ning i Europa. I Europa ökade försäljningen
genom nyligen vunna kontrakt i Storbritannien
och Spanien och en ny 5G-utbyggnad i Turkiet,
vilket uppvägde nedgångar som orsakats av
avslutade moderniseringsprojekt på andra
håll. Försäljningen inom Cloud Software and
Services ökade i Europa, drivet av nyligen
vunna marknadsandelar i Storbritannien och
i Afrika. Denna tillväxt motverkades av en
nedgång i Mellanöstern. Organisk försäljning
ökade med 3 % jämfört med samma period
föregående år.
Marknadsområde Sydostasien,
Oceanien och Indien
Försäljningen minskade med –11 % till
SEK 28,8 miljarder, inklusive en valutakurs-
effekt på SEK –2,2 miljarder.
Försäljningen
inom Networks minskade, främst på grund av
minskade investeringar i näten i Indien liksom
ökad konkurrens i Sydostasien. Försäljningen
inom Cloud Software and Services ökade,
främst på grund av tidpunkterna för projekt-
leveranser. Organisk försäljning minskade
med –4 % jämfört med samma period före-
gående år.
Marknadsområde Nordostasien
Försäljningen minskade med –15 % till
SEK 16,0 miljarder, inklusive en valutakurs-
effekt på SEK –1,0 miljarder. Försäljningen
inom Networks minskade på grund av kund
-
ernas lägre investeringsnivåer på vissa
ledande marknader inom 5G. Försäljningen
inom Cloud Software and Services ökade,
vilket avspeglar nyligen vunna kontrakt
gällande kärnnät. Organisk försäljning minsk-
ade med –9 % jämfört med samma period
föregående år.
Marknadsområde Other
Marknadsområdet Other innehåller främst
patent- och licensintäkter och i det närmaste
all försäljning inom affärsområdet Enter-
prise. Försäljningen minskade med –5 %
till SEK 37,7 miljarder. Patent och licensin-
täkterna ökade till SEK 14,5 (14,0) miljar-
der som ett resultat av nya 5G-licensavtal
och förnyade avtal. Möjligheterna att öka
patent- och licensintäkterna ytterligare kvar-
står. Ökningen av patent- och licensintäkter
motverkades av en minskning av försälj-
ningen inom Enterprise, främst till följd av
avyttringen av iconectiv. Organisk försäljning
ökade med 5 %.
Affärsresultat – Marknadsområden
Försäljning uppdelad på
marknadsområde
Americas, 35 %
Europa, Mellanöstern och Afrika, 30 %
Sydostasien, Oceanien och Indien, 12 %
Nordostasien, 7 %
Other, 16 %
247,9
236,7
SEK miljarder
–2,3
–2,8
–0,6
–1,9
–3,6
Rapporterad försäljning per marknadsområde
1)
Förändring jämfört med samma period föregående år.
2024
2025
Americas
–3 %
4 %
Europa,
Mellanöstern
och Afrika
–1 %
3 %
Sydostasien,
Oceanien
och Indien
–11 %
–4 %
Nordostasien
–15 %
–9 %
Other
–5 %
5 %
Organisk
försäljningstillväxt
1)
Försäljningstillväxt
1)
19
Ericsson 2025
Förvaltningsberättelse
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
Cybersäkerhet
1)
Ericsson har utvecklat och implementerat
cybersäkerhetsprogram som syftar till att
skydda konﬁdentialiteten och integriteten i och
tillgängligheten till Bolagets system och infor-
mation, samt i Bolagets produkter och tjänster.
Varje år identiﬁerar och hanterar Ericsson ett
stort antal cybersäkerhetsattacker, sårbar-
heter och cybersäkerhetsincidenter. Under
2025 identiﬁerade och hanterade Ericsson
cybersäkerhetsincidenter på ett effektivt sätt,
då inga incidenter bedömdes vara väsentliga.
Ericssons cybersäkerhetsprogram upprätthål-
ler Bolagets förmåga att identiﬁera, bedöma
och begränsa säkerhetsrisker som är relevanta
för verksamheten, men det innebär dock inte
att samtliga tekniska speciﬁkationer eller
krav alltid uppfylls vid varje given tidpunkt. Se
riskfaktor 4.1 på sidan 157 i denna ﬁnansiella
rapport.
Säkerhetspolicy
E
ricssons säkerhetspolicy syftar till att säker-
ställa en tydlig ansvarsfördelning och adek-
vata åtgärder för att skydda Bolaget mot
avancerade ihållande hot samt begränsa
påverkan från eventuella dataintrång och
driftstörningar. Policyn omfattar därmed
såväl påverkan avseende dataintrång och
driftstörningar som säkerhetsrisker kopplat
till nätverks- och informationssystem, enligt
beskrivningen på sidan 134 i hållbarhetsrap-
porten i denna ﬁnansiella rapport. Policyn är
koncernövergripande och eventuella riskba-
serade undantag hanteras inom ramen för
Bolagets ledningssystem. Policyn föreskriver
att ett ledningssystem för informationssäker-
het och tillhörande ramverk upprätthålls och
implementeras i enlighet med Ericssons ISO/
IEC 27001:2022-certiﬁering och är tillgänglig
via interna kanaler för personal med ansvar
för att implementera och hantera ramverket.
Åtgärder under 2025
Ericsson har ett program för hantering av
cybersäkerhetsprogram på plats och infor-
mationen är allmänt tillgänglig. Sådana
åtgärder inkluderar:
Åtgärder
2)
Omfattning
Tidshorisont
Allmänna åtgärder
Styrningsstruktur för hantering av cybersäkerhet
Ericssons cybersäkerhetsprogram leds av Chief Security Ofﬁcer (se sidan 11 i bolagsstyrningsrapporten för
mer information). Koncernövergripande cybersäkerhetsprogram som syftar till att skydda konﬁdentialiteten
och integriteten i och tillgängligheten till Bolagets kritiska system och information, samt i Bolagets produkter
och tjänster. Efterlevnad av interna regler och processer följs upp genom kvantitativa och kvalitativa mät-
ningar inklusive regelbundna externa och interna revisioner samt kontinuerlig kompetensutveckling däribland
utbildning i säkerhetsmedvetenhet.
På plats
Ledningssystemen är globalt certiﬁerade genom ISO/IEC 27001:2022
gällande ledningssystem för informationssäkerhet
Integrerade i Ericssons globala ledningssystem och omfattar Ericssons säkerhetsbestämmelser internt
samt för tredje parter, liksom rutiner för att bedöma säkerhetsförmågor och tillämpning.
På plats
Regelbunden formell rapportering om cybersäkerhet till styrelsen
Rapportering på koncernnivå, inklusive genom identiﬁering nedifrån och upp på marknadsområdes-
och affärsområdesnivå. Chief Security Ofﬁcer rapporterar till styrelsen minst 2–4 gånger per år.
På plats
Regelbunden obligatorisk cybersäkerhetsutbildning för medarbetarna
Alla medarbetare, koncernövergripande.
På plats
Regelbundna interna cybersäkerhetsgranskningar
Ett centralt Threat Intelligence Team ansvarar, tillsammans ett ﬂertal riskanalytiker, för att bedöma
och informera om koncernövergripande cybersäkerhetsrisker inklusive tredjepartsrisker. Status för
kontrollimplementering och dess effektivitet granskas regelbundet på olika nivåer av säkerhetsfunktionerna
i respektive affärsområde, marknadsområde och koncernfunktion, samt löpande intern revision.
På plats
Ett program för insiderrelaterade risker som skyddar Ericsson mot
skadliga handlingar från anställda, uppdragstagare eller partners
Programmet är globalt implementerat och i det ingår beteendeanalys, åtkomstövervakning, förebyggande
av dataförlust och ett tydligt ramverk. Programmet fokuserar på snabb upptäckt av avvikande aktivitet och
samordnade åtgärder inom koncernfunktionerna för Security, People och Legal. Det omfattar också utbildning
i säkerhetsmedvetenhet, konﬁdentiella rapporteringskanaler samt regelbundna riskbedömningar för att
förebygga, upptäcka och begränsa insiderhot. Även säkerhetssamtal, bakgrundskontroller, veriﬁeringar och
särskilda tekniska åtgärder ingår i programmet.
På plats
Koncernens ramverk och rutiner för kris- och incidentledning för
att hantera incidenter och/eller överträdelser, inklusive eskalerings-
processer som gör det möjligt för medarbetarna att rapportera
incidenter, sårbarheter eller misstänkta aktiviteter
Ericssons Cyber Defense Center arbetar med att övervakning, detektion, respons och begränsning av
cybersäkerhetsangrepp i syfte att tidigt upptäcka och förhindra att de eskalerar i allvarlighetsgrad och omfatt-
ning. Ericssons incidenthanteringsfunktion består av cybersäkerhetsexperter och IT-forensiker med ansvar för
hantering och utredning av incidenter.
På plats
Kontinuitetsplan
Implementerat koncernövergripande, vid behov, för att stödja återhämtning efter en cybersäkerhetsincident.
På plats
Upplysningar om det totala antalet överträdelser
under det senaste rapporteringsåret
Rapportering på koncernnivå.
På plats
Förbättra riskhantering avseende tredje parter
Anpassa den operativa modellen för hantering av tredjepartsrelaterade säkerhetsrisker som svar på
det ökade antalet observerade cybersäkerhetsrelaterade incidenter i leverantörskedjan i samhället i stort.
Pågående med planerat
slutförande 2026.
Integrera AI-relaterade säkerhetskrav i ledningssystemet
för informationssäkerhet
Standarden ISO27001:2022 deﬁnierades före AI-utvecklingen tog fart i stor skala. Detta initiativ inför därför
speciﬁka AI-relaterade säkerhetskontroller till de koncernövergripande, obligatoriska minimisäkerhetskraven
(baserade på ISO27001).
Pågående med planerat
slutförande 2026.
Uppnå förstklassig cybersäkerhetsövervakning med AI-driven
hotdetektering, utökad täckning och utveckla starkare
partnerskap med externa aktörer
I Bolagets cybersäkerhetsövervakning använder Ericsson kontinuerligt toppmoderna verktyg som omfattar
moderna AI-modeller. Internt utvecklade AI-modeller och -verktyg läggs till för att komplettera och/eller
förbättra verktyg avseende tredjepartsrelaterad övervakning.
På plats
Påskynda införandet av Zero Trust Architecture genom att
deﬁniera centrala arkitekturmönster och leverera på de första
milstolparna i ﬂerårsplanen
Principerna för Zero Trust Architecture utgör grunden för arkitekturstyrning och säkerställer att varje
investering bidrar till att realisera målarkitekturen. Vidare deﬁnieras speciﬁka Zero Trust-investeringar för
att påskynda måluppfyllnaden.
Pågår
Ytterligare effektivisera sårbarhetshanteringen genom att automat-
isera och standardisera processer
Anpassa processen för sårbarhetshantering i syfte att förkorta ledtiderna i patchhanteringen som
svar på den ökade takten i hur hotaktörerna utnyttjar sårbarheter.
Pågående med planerat
slutförande 2026.
Product Security-åtgärder
Användning av processen med security by design i livscykeln
för utveckling av tekniska produkter
Security Reliability Model föreskriver riskbedömningar av Ericssons produkter och tjänster, säker design,
principer för säker kodning, användning av analysverktyg samt säkerhetskrav i leverantörskedjan i syfte
att undvika sårbarheter. Ericsson upprätthåller en katalog över externt utvecklade komponenter och externt
utvecklad kod som används i Bolagets produkter, och omfattande testning genomförs för att säkerställa hög
produktkvalitet.
På plats
Utbildning
Utbildning för relevanta medarbetare avseende Security Reliability Model och de uppgifter och aktiviteter
som ingår i denna.
På plats
Program för ansvarsfull sårbarhetsrapportering och en rådgivande
process för rapportering till kunder och andra intressenter i frågor
som rör Bolagets teknikprodukter
Product Security Incident Response Team samordnar avhjälpande åtgärder för kunder som påverkats av
sårbarheter eller säkerhetsincidenter i Ericssons produkter och övervakar aktivt sårbarheter i programvara
från tredjepart samt informerar berörda produktutvecklingsorganisationer.
På plats
Ackrediteringar för teknikprodukter
Ericssons produktutvecklings- och livscykelprocesser har sedan 2020 granskats med goda resultat i enlighet
med GSMA Network Equipment Security Assurance Scheme. Flera produkter utvärderas även externt enligt
3GPPs Security Assurance Speciﬁcation.
På plats
2)
Inklusive åtgärder som har vidtagits och är på plats före 2025.
1)
Detta avsnitt bör läsas tillsammans med hållbarhetsrapporten på sidan 95 i denna ﬁnansiella rapport, eftersom upplysningarna under
underrubrikerna ”Säkerhetspolicy” och ”Åtgärder under 2025” omfattar den information som krävs under infasningsperioden
för ESRS gällande relevant väsentlig påverkan, risker och möjligheter som ingår i hållbarhetsrapporten.
20
Ericsson 2025
Förvaltningsberättelse
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
Bolagsstyrning
I enlighet med årsredovisningslagen och
Svensk kod för bolagsstyrning har en särskild
Bolagsstyrningsrapport, som inkluderar ett
avsnitt om intern kontroll, upprättats och
bifogats denna Finansiella rapport.
Dialog med aktieägarna
Som en del av Ericssons löpande dialog med
aktieägarna, och utöver den sedvanliga kom-
munikationen som skett under det första
och fjärde kvartalet mellan aktieägarna och
Ericssons funktion för Investor Relations och
koncernledning, har styrelseordförande Jan
Carlson haft en dialog med aktieägare
och på Bolagets initiativ även haft fördjup-
ade diskussioner med aktieägare som till-
sammans representerar cirka 65 % av de
utestående aktierna. Dessa möten inriktas
vanligtvis på ett ﬂertal olika bolagsstyr-
nings- och ersättningsfrågor i syfte att för-
stå och få återkoppling från aktieägarna
samt att besvara frågor. Mer information om
dialogen med aktieägare ﬁnns på sidan 5 i
Bolagsstyrningsrapporten.
Riskhantering
Riskhantering är ett viktigt element i strate-
giskt beslutsfattande och värdeskapande.
Ericsson strävar efter att fånga upp de möjlig-
heter och hot som är relaterade till Bolagets
strategiska mål. Ericssons riskhanteringsakti-
viteter går hand i hand med utveckling och
genomförande av Ericssons affärsplaner och
operativa strategier. Bolaget har under de
senaste åren vidtagit omfattande åtgärder
för att säkerställa att strategiska, externa och
interna risker på ett adekvat sätt identiﬁeras,
bedöms, rapporteras internt, eskaleras samt
åtgärdas effektivt.
Den ﬁnansiella riskhanteringen styrs av
ﬁnansfunktionen. Ytterligare information om
hantering av ﬁnansiella risker ﬁnns i not F1,
”Finansiell riskhantering”, i den Finansiella
rapporten.
Information om risker som kan påverka
måluppfyllandet och utgöra grund för riskmi-
tigerande åtgärder för att begränsa dessa ris-
ker ﬁnns i övriga delar av Förvaltningsberät-
telsen, i noterna A2, ”Viktiga uppskattningar
och bedömningar för redovisningsändamål”,
F1, ”Finansiell riskhantering”, och F4, ”Ränte-
bärande skulder”, samt i kapitlet Riskfaktorer.
Mer information om riskhantering ﬁnns på
sidorna 4–5 i Bolagsstyrningsrapporten.
Väsentliga kontrakt
Väsentliga kontraktsenliga åtaganden sam-
manfattas i not D4, ”Kontraktsenliga åta-
ganden”. Dessa åtaganden gäller främst
leasing av kontors- och fabrikslokaler, vissa
kundkontrakt, inköpskontrakt för outsourcad
tillverkning, FoU- och IT-verksamhet samt
inköp av komponenter för Ericssons egen
tillverkning.
Ericsson är part i vissa avtal med villkor
som kan träda i kraft, förändras eller upp-
höra att gälla vid en förändring av kontrollen
över Bolaget till följd av ett offentligt upp-
köpserbjudande. Sådana villkor är inte
ovanliga i vissa typer av avtal, till exempel
ﬁnansieringsavtal och vissa licensavtal. Med
beaktande av, bland annat, Ericssons starka
ﬁnansiella ställning anser Bolaget att ingen
av de för närvarande gällande avtalen i sig
skulle innebära någon väsentlig konsekvens
för Ericsson till följd av ett kontrollskifte i
Bolaget.
Juridiska tvister som involverar
statliga myndigheter
I februari 2022 informerade Ericsson offent-
ligt att en intern utredning från 2019 omfatt-
ade en granskning av Ericssons anställda,
återförsäljare och leverantörer i Irak under
perioden mellan 2011 och 2019. Utre-
darna kunde inte fastslå de slutgiltiga mot-
tagarna av några betalningar eller visa att
någon Ericssonanställd var direkt involverad
i ﬁnansiering av terroristorganisationer.
Bolagets interna utredning från 2019 drog
inte slutsatsen att Ericsson gjort eller var
ansvariga för någon betalning till någon
terroristorganisation.
Bolaget fortsätter att fullt ut samarbeta
med United States Department of Justice
(DOJ) i dess utredning av de frågor som dis-
kuterades i den interna Irakutredningen från
2019 och i relaterade frågor som rör jurisdik-
tioner, bland annat Irak. Bolaget tillhanda-
håller ytterligare dokument och annan infor-
mation som fortsätter att efterfrågas av DOJ.
Eftersom ytterligare information fortsätter att
identiﬁeras och utvärderas i fortsatt samar-
bete med DOJ i den pågående utredningen,
förväntas det inte dras några deﬁnitiva slut-
satser om resultatet förrän utredningen är
avslutad. Omfattningen och varaktigheten av
den utredningen fortsätter att vara oviss.
I april 2019 informerades Ericsson av
kinesiska State Administration for Market
Regulations Anti-monopoly Bureau (SAMR),
att myndigheten har inlett en undersökning
av Ericssons licensering av patent i Kina.
Ericsson samarbetar med undersökningen,
som fortfarande beﬁnner sig i en fas fastställ-
ande av fakta. Framöver väntar en fortsatt
utredning av fakta och möten med SAMR
för att underlätta myndighetens bedöm-
ning och slutsatser. I händelse av att SAMR
konstaterar brister har myndigheten befogen-
het att besluta om beteendemässiga och
ﬁnansiella sanktioner.
Juridiska tvister som inte involverar
statliga myndigheter
I augusti 2022 lämnades en civilrättslig
stämning in i United States District Court for
the District of Columbia mot Telefonaktie-
bolaget LM Ericsson och Ericsson Inc. (till-
sammans ”Ericssons svaranden”). Stäm-
ningen lämnades in av anställda hos USA:s
militär, anställda hos underleverantörer till
regeringen i USA och andra civila som dödats
eller skadats i terroristangrepp i Irak, Afghan-
istan och Syrien från 2005 till 2021, samt av
deras familjemedlemmar. Stämningen ställer
krav på Ericssons svaranden enligt U.S. Anti-
Terrorism Act och innefattar påståenden om
att Ericssons svaranden gjort betalningar
som i ett sista led har hjälpt de terroristor-
ganisationer som utförde, planerade eller
godkände angreppen. I november 2022
lämnade Ericssons svaranden in ett yrkande
om att stämningen skulle avvisas. Den 20
december 2022 lämnade kärandena in en
kompletterande ansökan som lade till ytterli-
gare kärandeparter, inklusive en kärandepart
som åsamkats skada i Turkiet, samt även
Ericsson AB (tillsammans med Ericssons sva-
randen, ”Ericssons företagssvaranden”), VD
och koncernchef Börje Ekholm och en före
detta företrädare för Ericsson (som inte har
blivit delgiven) som svarandeparter. Vidare
gjordes gällande ytterligare påståenden och
yrkanden. I mars 2023 framställde Ericssons
företagssvaranden och Börje Ekholm nya
avvisningsyrkanden avseende den ändrade
stämningsansökan. I juni 2023 lämnade
kärandena in svarsyttranden över svarande-
nas avvisningsyrkanden och svarandena gav
i juli 2023 in yttranden till stöd för avvisnings-
yrkandena. All skriftväxling mellan parterna
har lämnats in och målet är pågående i dom-
stol. Alla svaranden kommer fortsätta att för-
svara sig kraftfullt i detta ärende.
I februari 2024 lämnades även en andra
civilrättslig stämning för påstådda brott mot
U.S. Anti-Terrorism Act in i United States
District Court for the District of Columbia.
Stämningsansökan lämnades in av samma
advokatbyrå och innehåller väsentligen
samma påståenden och yrkanden som de
som framställdes i den ursprungliga stäm-
ningsansökan om påstådda överträdelser
av U.S. Anti-Terrorism Act som lämnades in i
augusti 2022, och anger samma ”Ericssons
företagssvaranden”, VD och koncernchef
Börje Ekholm och en före detta företrädare för
Ericsson som svarande. Den nya stämnings-
ansökan gavs in av ytterligare anställda hos
USA:s militär, anställda hos underleverantörer
till regeringen i USA och andra civila som
dödats eller skadats i terroristangrepp i Irak,
21
Ericsson 2025
Förvaltningsberättelse
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
Afghanistan, Syrien, Turkiet, Niger och
Frankrike från 2005 till 2021, samt av deras
familjemedlemmar. Domstolen har vilande
-
förklarat målet i avvaktan på dess avvisning
-
beslut avseende den tidigare inlämnade
stämningsansökan. Svarandena kommer att
försvara sig kraftfullt i detta ärende.
I november 2025 lämnades även en
tredje civilrättslig stämning för påstådda
brott mot U.S. Anti-Terrorism Act in i United
States District Court for the District of
Columbia. Stämningsansökan lämnades
in av en advokatbyrå utan kopplingar till
stämningsansökningarna från augusti 2022
och februari 2024, och innehåller väsentligen
samma påståenden och yrkanden som de
som framställdes i de stämningsansökningar
om påstådda överträdelser av US Anti-
Terrorism Act som lämnades in i augusti
2022 och februari 2024, och anger samma
”Ericssons företagssvaranden”, VD Börje
Ekholm och en före detta företrädare för
Ericsson som svarande. Den nya stämnings-
ansökan gavs in av ytterligare anställda hos
USA:s militär, anställda hos underleveran-
törer till regeringen i USA och andra civila
som dödats eller skadats i terroristangrepp
i Frankrike, Afghanistan och Belgien från
2012 till 2018, samt av deras familjemedlem-
mar. Domstolen har vilandeförklarat målet i
avvaktan på dess avvisningsbeslut avseende
den tidigare inlämnade stämningsansökan.
Svarandena kommer att försvara sig kraftfullt
i detta ärende.
Sedan 4 augusti 2023 har ett antal civil-
rättsliga stämningar mot Telefonaktiebolaget
LM Ericsson lämnats in i Solna tingsrätt. 93
käranden har lämnat in stämningsansök-
ningar, som samordnas och ﬁnansieras av
en brittiskbaserad processﬁnansiär. Kär
-
andena utgörs av en grupp utländska fonder
och ﬁnansiella institutioner som påstås vara
eller ha varit aktieägare i Bolaget. Deras
skadeståndsanspråk är främst baserade
på påstått otillräcklig informationsgivning
avseende innehållet i den interna Irakutred-
ningen från 2019. Ericsson gav in sitt svaro-
mål den 15 mars 2024. Den 14 februari 2025
förelade tingsrätten Ericsson att överlämna
den interna Irakrapporten från 2019 till
kärandenas ombud. Ericsson överklagade
beslutet, och 15 augusti 2025 upphävde
hovrätten tingsrättens beslut. Kärandena har
överklagat beslutet till Högsta domstolen.
Förhandlingar gällande målets giltighet är
vilande i väntan på att ärendet om tillhanda-
hållande av dokument ska avgöras. Ericsson
kommer fortsätta att försvara sig kraftfullt i
detta ärende.
Bolaget förvaltar sin portfölj med imma-
teriella rättigheter aktivt liksom behovet av
tredjepartslicenser och är, från tid till annan,
inom ramen för den löpande verksamheten
inblandad i tvister relaterade till detta som
kärande, svarande eller på annat sätt.
Förutom de tvister som nämnts ovan är
Bolaget, och kan i framtiden komma att bli,
involverat i olika andra juridiska utredningar,
verkställighetsåtgärder, tvister, krav (inklu-
sive krav från tredje part där Bolaget har
skadeslöshetsåtagande för ansvar för skada
på grund av intrång eller som Bola
get har
tillhandahållit garantier till) och rättsprocess
er,
som en följd av Bolagets normala affärsverk-
samhet och transaktioner.
Koncernens struktur
Koncernen består av ﬂer än 200 juridiska
personer och cirka 90 ﬁlialer, och har kunder
i mer än 175 länder.
Moderbolaget
Telefonaktiebolaget LM Ericssons (Moder-
bolaget) verksamhet utgörs huvudsakligen
av koncernlednings- och holdingbolags-
funktioner, internbanksverksamhet samt
kundkredithantering.
Finansiell information
Resultatet efter ﬁnansiella poster uppgick
till SEK 31,3 (6,6) miljarder. Under 2025 och
2024 hade Moderbolaget ingen försäljning
till dotterbolagen. Av Moderbolagets totala
inköp av varor och tjänster gjordes 27 %
(37 %) från dotterbolag.
Under året inträffade bland annat följande
större förändringar i Moderbolagets ﬁnans-
iella ställning:
–
Utdelningar från dotterbolag och intresse-
företag på SEK 31,2 miljarder.
–
Bruttokassan ökade med SEK 19,1
miljarder till SEK 77,8 (58,7) miljarder.
Vid årets slut uppgick fritt eget kapital till
SEK 43,1 (22,3) miljarder och totalt eget
kapital till SEK 91,4 (70,6) miljarder.
Aktieinformation
Per den 31 december 2025 uppgick det
totala antalet aktier till 3 371 351 735, varav
261 755 983 A-aktier (med en röst vardera)
samt 3 109 595 752 B-aktier (med en tion-
dels röst vardera). A- och B-aktier medför
samma rätt till andel i Bolagets tillgångar
och resultat. Moderbolagets största aktie-
ägare per årsskiftet var Investor AB med cirka
24,8 % av rösterna (9,9 % av aktierna), AB
Industrivärden med cirka 15,0 % av rösterna
(2,6 % av aktierna), och AMF Tjänstepension
och AMF Fonder med cirka 5,1 % av rösterna
(3,2 % av aktierna). 677 285 egna aktier till-
delades till anställda eller såldes under 2025,
i enlighet med villkoren i programmet för
långsiktig rörlig ersättning för Ericssons
anställda. Kvotvärdet av dessa aktier var
SEK 5,00 per aktie, totalt SEK 3,4 miljoner,
vilket motsvarar mindre än 1 % av aktiekapi-
talet, och redovisad ersättning för sålda aktier
uppgick till SEK 6 miljoner. Innehavet av
egna aktier uppgick den 31 december 2025
till 38 002 276 B-aktier. Kvotvärdet av dessa
aktier är SEK 5,00 per aktie, totalt SEK 190
miljoner, och aktierna representerar 1,13 % av
det totala aktiekapitalet. Förvärvspriset upp-
går till SEK 190 miljoner.
Årsstämman 2025 beslutade att god-
känna överlåtelsen av egna aktier till
anställda och över börs, riktad nyemission
om 23,1 miljoner C-aktier samt ett bemyn-
digande till styrelsen att besluta om ett
förvärvserbjudande för de tidigare beslu-
tade LTV-programmen 2025 och 2024
för Ericssons högre chefer. I enlighet med
bemyndigandet från årsstämman beslutade
styrelsen under det andra kvartalet 2025
att återköpa de nyemitterade aktierna, som
sedan omvandlades till B-aktier. Kvotvärdet
av de återköpta aktierna var SEK 5,00 per
aktie, eller totalt SEK 115,5 miljoner, vilket
motsvarar mindre än 0,7 % av det totala
aktiekapitalet. Anskaffningskostnaden
uppgick till SEK 115,7 miljoner.
22
Ericsson 2025
Förvaltningsberättelse
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
Förslag till vinstdisposition
Styrelsen föreslår årsstämman en utdelning
på SEK 3,00 (2,85) per aktie. Utdelningen
föreslås betalas ut i två delar, SEK 1,50 per
aktie med 2 april 2026 som avstämningsdag
(betalnings
datum 9 april 2026) och SEK 1,50
per aktie med 29 september 2026 som
avstämningsdag (betalningsdatum 2 oktober
2026). För Moderbolagets innehav av egna
B-aktier utgår ingen utdelning.
Styrelsen föreslår att vinsten disponeras
enligt nedan (under antagande att inga egna
aktier innehas på avstämningsdagen):
Belopp att utdelas till
aktieägarna
SEK 10 114 055 205
Belopp att överföra i ny
räkning i Moderbolaget
SEK 32 937 412 763
Totalt fritt eget kapital
i Moderbolaget
SEK 43 051 467 968
Till grund för sitt förslag till utdelning har
styrelsen enligt 18 kap. 4 § i aktiebolags
lagen
bedömt Moderbolagets och koncernens
konsolideringsbehov, likviditet, ekonomiska
ställning i övrigt samt förmåga att på sikt
infria sina åtaganden. Per den 31 december
2025 uppgick koncernens soliditet till 39,5 %
(31,8 %) och nettokassan till SEK 61,2 (37,8)
miljarder.
Moderbolagets fria egna kapital skulle
ha varit cirka SEK 0,86 miljarder lägre om
tillgångar och skulder inte värderats till
verkligt värde i enlighet med 4 kap. 14 a §
årsredovisningslagen.
Styrelsen har också tagit hänsyn till
Moderbolagets resultat och ekonomiska
ställning och koncernens ställning i övrigt.
Styrelsen har härvid tagit hänsyn till kända
förhållanden som kan ha betydelse för
Moderbolagets och koncernbolagens
ekonomiska ställning.
Den föreslagna utdelningen begränsar
inte koncernens investeringsförmåga eller
förmåga att anskaffa kapital. Det är styrel-
sens bedömning att den föreslagna utdel-
ningen är försvarlig med hänsyn till de krav
som verksamhetens art, omfattning och risker
ställer på Moderbolagets och koncernens
egna kapital liksom Moderbolagets och kon-
cernens konsolideringsbehov, likviditet och
ställning i övrigt, i beaktande av kommande
års affärsplaner och ekonomiska utveckling.
Föreslaget aktieåterköpsprogram
Styrelsen föreslår dessutom årsstämman att
bemyndiga styrelsen att initiera ett aktie-
återköpsprogram, varvid återköpen förväntas
inledas efter att kvartalsrapporten för första
kvartalet 2026 publicerats. Det föreslagna
programmet har som mål att återföra upp
till SEK 15 miljarder i likvida medel till aktie
-
ägarna under den period som sträcker sig
som längst fram till årsstämman 2027, med
formellt mandat att återköpa maximalt 10 %
av utestående aktier. Återköp av aktier före-
slås omfatta B-aktier som handlas på Nasdaq
Stockholm. De återköpta aktierna förväntas
dras in eller användas för att ﬁnansiera god-
kända LTV-program.
23
Ericsson 2025
Förvaltningsberättelse
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
Riktlinjer för ersättning till ledande befattningshavare godkända av årsstämman 2023
Inledning
Dessa riktlinjer för ersättning till ledande
befattningshavare (”
Riktlinjerna
”) omfattar
koncernledningen för Telefonaktiebolaget LM
Ericsson (”
Bolaget
” eller ”
Ericsson
”), inklusive
verkställande direktören och koncernche-
fen
(”
VD
och
koncernchef
”) (“
koncern
led-
ningen
”).
Riktlinjerna ska tillämpas på ersätt-
ningar som avtalas, och förändringar som görs
i redan avtalade ersättningar, efter det att
Riktlinjerna antagits av årsstämman. Avsikten
är att Riktlinjerna ska gälla i fyra år fram till
årsstämman 2027. Beträffande anställnings-
förhållanden utanför Sverige, får vederbörliga
anpassningar ske för att följa tvingande lokala
regler eller etablerad lokal praxis. I sådana
fall ska Riktlinjernas övergripande ändamål
tillgodoses i största möjliga utsträckning. Rikt-
linjerna omfattar inte ersättning beslutad av
bolagsstämma, exempelvis långsiktiga rörliga
ersättningsprogram (”
LTV
”).
Målsättning
Riktlinjerna syftar till att säkerställa att
ersättningarna är förenliga med Bolagets
gällande ersättningsﬁlosoﬁ och ersättnings-
praxis för Bolagets medarbetare, vilka
grundar sig på principer om konkurrenskraft,
jämlikhet, transparens och prestation.
De främsta målen är att:
–
attrahera och behålla kompetenta, presta-
tionsinriktade och motiverade medarbe-
tare som har sådan förmåga, erfarenhet
och färdighet som krävs för att genomföra
Ericssons strategi;
–
uppmuntra beteenden i enlighet med
Ericssons företagskultur och kärnvärden;
–
säkerställa rättvis ersättning genom att
se till att den totala ersättningen är av
lämplig storlek utan att vara för hög och
att grunden för ersättningarna är tydligt
förklarad;
–
erbjuda en totalersättning, bestående
av både fast och rörlig ersättning samt
förmåner som är konkurrenskraftig på de
marknader där Ericsson konkurrerar om
medarbetare; och
–
främja former av rörlig ersättning som
förenar medarbetarna i arbetet mot tyd-
liga och relevanta mål, samt stärker deras
prestationer och möjliggör flexibla ersätt-
ningskostnader för Ericsson.
Riktlinjerna och Bolagets strategi samt
hållbara långsiktiga intressen
En framgångsrik implementering av Bolagets
strategi och hållbara långsiktiga intressen
kräver att Bolaget kan attrahera, behålla och
motivera medarbetare med de rätta egen-
skaperna samt erbjuda konkurrenskraftig
ersättning. Syftet med Riktlinjerna är att
möjliggöra för Bolaget att erbjuda medlem-
marna av koncernledningen attraktiv och
konkurrenskraftig totalersättning. Rörlig
ersättning som omfattas av Riktlinjerna ska
tilldelas enligt speciﬁka fördeﬁnierade och
mätbara affärsmål som härrör från den kort-
och långsiktiga affärsplan som godkänts av
styrelsen. Målen kommer att inkludera ﬁnan-
siella mål på koncern-, affärs- och/eller mark-
nadsområdesnivå. Dessutom kommer strate-
giska mål, operativa mål, mål för medarbetar-
nas engagemang, mål för kundnöjdhet, mål
för hållbarhet och ansvarsfullt företagande
eller andra mål för ledande indikatorer att
tillämpas om Kompensationskommittén
anser det lämpligt.
Bolaget har särskilda program för lång-
siktig rörlig ersättning för koncernledningen
som har godkänts av årsstämman. Sådana
beslut omfattas inte av Riktlinjerna. Detal-
jerad information om Ericssons aktuella
ersättningspolicy och hur vi lever upp till vår
policy och våra Riktlinjer, samt information
om tidigare beslutade långsiktiga rörliga
ersättningsprogram vilka ännu inte har förfal-
lit till betalning, inklusive tillämpliga presta-
tionsvillkor, ﬁnns i ersättningsrapporten samt
i not G2, ”Information angående styrelse-
ledamöter och ledande befattningshavare”
och not G3, ”Aktierelaterade ersättningar”
i årsredovisningen.
Hantering av ersättningar till
koncernledningen
Styrelsen har inrättat en Kompensationskom-
mitté (”Kommittén”) som hanterar ersätt-
ningspolicy, ersättningsprinciper och ärenden
som rör ersättning till koncernledningen. Sty-
relsen har gett Kommittén mandat att besluta
om och hantera vissa ärenden inom speciﬁka
områden. Kommittén kan även i enskilda fall
bemyndigas av styrelsen att avgöra speciﬁka
ärenden.
Kommittén har mandat att granska och
förbereda ärenden, för beslut av styrelsen,
som rör löner och andra ersättningar till VD
och koncernchef. Dessutom har Kommit-
tén i uppgift att minst en gång vart fjärde år
förbereda, för beslut av styrelsen, förslag till
årsstämman om riktlinjer för ersättning till
ledande befattningshavare, liksom förslag
om långsiktiga rörliga ersättningsprogram
och liknande aktierelaterade ersättningar.
Kommittén har mandat att besluta om
löner och andra ersättningar till övriga med-
lemmar av koncernledningen, förutom VD
och koncernchef, inklusive mål för kortsiktig
rörlig ersättning (”STV”) samt utbetalning
av STV baserat på prestation och uppnådda
resultat.
För att fullgöra sina skyldigheter tar
Kommittén hänsyn till ersättningstrender,
regeländringar, informationsgivningskrav
och den allmänna globala ersättningsmil-
jön för ledande befattningshavare. Innan
Kommittén förbereder rekommendationer
för lönejusteringar för VD och koncernchef
för styrelsens beslut, eller godkänner löne-
justeringar för övriga medlemmar i koncern-
ledningen, granskar Kommittén lönedata,
Bolagets resultat och individuella prestatio-
ner. Berörd anställd är inte närvarande vid
Kommitténs möten när frågor som rör deras
egen ersättning diskuteras. På samma sätt
är VD och koncernchef inte närvarande vid
styrelsemöten när frågor som rör VD och
koncernchefens egen ersättning diskuteras.
Kommittén får utse oberoende expertrådgi-
vare för att bistå och ge råd i dess arbete.
Ordföranden i Kommittén och styrelseord-
föranden arbetar tillsammans med Ericssons
avdelning för Investor Relations för att säker-
ställa goda och kontinuerliga kontakter i
lämplig omfattning med aktieägarna i frågor
som rör ersättning till koncernledningen.
Översikt över ersättningspaketet
som omfattas av Riktlinjerna
För koncernledningen kan ersättningspaketet
innefatta fast lön, kort- och långsiktig rörlig
ersättning (STV och LTV), pension och andra
förmåner.
Nedan beskrivs de huvudsakliga kompo-
nenterna för ersättning till koncernledningen
som regleras av Riktlinjerna, inklusive infor-
mation om varför de tillämpas, hur de fung-
erar, tilldelningsnivåer och relaterade resul-
tatmått. Dessutom har årsstämman beslutat
att införa LTV för medlemmar i koncernled-
ningen, och kan även i framtiden besluta om
sådana program. Beﬁntliga aktiebaserade
LTV-program som fastställts av årsstämman
har utformats för att skapa långsiktiga inci-
tament för medlemmar i koncernledningen
och för att stimulera Bolagets utveckling och
därigenom skapa långsiktigt värde. Målsätt-
ningen är att attrahera, behålla och motivera
ledande befattningshavare på en konkur-
rensutsatt marknad genom prestationsbase-
rade och aktierelaterade incitament samt att
uppmuntra uppbyggnaden av ett betydande
aktieinnehav, för att skapa ett gemensamt
ägarintresse mellan koncernledningen och
aktieägarna. Intjänandeperioden är tre år
för de beﬁntliga aktiebaserade LTV-pro-
grammen som beslutats av aktieägarna och
intjänande kräver uppfyllande av fastställda
prestationsvillkor. LTV är en viktig del av
ersättningen till koncernledningen, men pro-
grammen omfattas inte av Riktlinjerna i och
med att de beslutas separat av årsstämman.
24
Ericsson 2025
Förvaltningsberättelse
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
Komponent och syfte
Beskrivning
Fast lön
Fast ersättning, utbetalad vid fastställda
tidpunkter.
Syfte:
– att attrahera och behålla det ledarskap som
behövs för att implementera Ericssons strategi
– att betala ut en del av den årliga ersättningen
på ett förutsebart sätt
Löner ska fastställas med hänsyn till:
– Ericssons övergripande affärsresultat
– affärsresultat för den enhet som individen leder
– individens prestation från år till år
– externa ekonomiska förhållanden
– befattningens omfattning och komplexitet
– extern marknadsdata
– lön och villkor för övriga anställda baserade på orter som anses vara relevanta för rollen
Vid beslut om fast lön ska påverkan på den totala ersättningen, inklusive pensioner och tillhörande kostnader, beaktas.
Kortsiktig rörlig ersättning (STV)
STV är en rörlig ersättningsplan som ska mätas
mot mål som härrör från affärsplanen och betalas
ut under ett år.
Syfte:
– att ge medlemmarna av koncernledningen
gemensamma, tydliga och relevanta mål,
som sammanfaller med Ericssons strategi
och hållbara långsiktiga intressen
– att erbjuda en individuell intjäningsmöjlighet
kopplad till prestation till en ﬂexibel kostnad
för Bolaget
Utbetalningar av STV ska ske i form av årlig kontant ersättning efter att Kommittén och i tillämpliga fall styrel-
sen har granskat och godkänt utfallet av de resultatmål som normalt fastställs i början av året för varje medlem av
koncernledningen.
Målnivån för utbetalning under ett räkenskapsår får vara upp till 150 % av medarbetarens årliga fasta lön. Utbetalningen
ska normalt fastställas i linje med marknadspraxis i anställningslandet. Maximal utbetalning ska vara upp till två gånger
målnivån (dvs. inte mer än 300 % av den årliga fasta lönen). Eventuell beﬁntlig möjlighet till långsiktig rörlig ersättning
beaktas när målnivå för STV fastställs (och vice versa).
STV ska baseras på mått som är kopplade till den årliga affärsplanen och till Ericssons långsiktiga strategi och hållbar-
het. Måtten kommer att omfatta ﬁnansiella mål på koncern-, affärsområdes- och/eller marknadsområdesnivå (för
relevanta medlemmar av koncernledningen). Andra möjliga mått kan omfatta strategiska mål, operativa mål, mål för
medarbetarnas engagemang, mål för kundnöjdhet, mål för hållbarhet och ansvarsfullt företagande eller andra ledande
indikatorer.
I slutet av resultatperioden för varje STV-cykel ska styrelsen och Kommittén utvärdera resultaten i relation till måtten och
fastställa utfallet, i tillämpliga fall på grundval av den ﬁnansiella information som offentliggjorts av Bolaget avseende
ﬁnansiella mål.
Styrelsen och Kommittén förbehåller sig rätten att:
– när som helst, revidera ett eller ﬂera STV-mål
– retroaktivt justera STV-målen vid extraordinära omständigheter
– minska eller helt ställa in STV i det fall Ericsson drabbas av allvarliga ekonomiska svårigheter, till exempel i ett
läge där ingen utdelning betalas
– justera STV om resultaten för STV-målen inte är en korrekt återspegling av affärsresultatet
– minska eller helt ställa in STV för enskilda medarbetare vars prestationsutvärdering är under acceptabel nivå
eller som är föremål för en pågående prestationsutvärdering
Styrelsen och Kommittén ska ha diskretionär rätt att:
– helt eller delvis ställa in en persons rätt till utbetalning av STV om personen har agerat på ett sätt som bryter mot
Ericssons affärsetiska kod
– helt eller delvis återkräva utbetald STV om personen har agerat på ett sätt som bryter mot Ericssons affärsetiska kod
– återkräva STV som utbetalats till personen på felaktiga grunder, såsom rättelse av ﬁnansiella resultat på grund av
inkorrekt ﬁnansiell rapportering eller oförenlighet med ﬁnansiella rapporteringskrav.
Pension
Premier som betalas till en pensionsfond.
Syfte:
– att attrahera och behålla det ledarskap som
behövs för att implementera Ericssons strategi
– att underlätta planering för pension genom att
erbjuda konkurrenskraftiga pensionslösningar
som är i linje med lokal marknadspraxis
Pensionsplanen ska vara utformad i enlighet med konkurrenskraftig praxis i den aktuella medarbetarens hemland
och kan innehålla olika tilläggsplaner som kompletterar det nationella socialförsäkringssystemet.
Pensionsplanerna ska vara avgiftsbestämda, såvida inte den aktuella medarbetaren omfattas av en förmånsbestämd
pensionsplan enligt tvingande bestämmelser i eller kollektivavtal eller lokala regler.
För medlemmar av koncernledningen i Sverige:
– pensionsförmåner ska vara avgiftsbestämda förutom där lag eller kollektivavtal föreskriver förmånsbestämd pension.
Pensionsgrundande lön utgörs av fast lön och, där så krävs enligt lag eller kollektivavtal, eventuell rörlig lön.
– en kompletterande pensionspremie kan betalas med maximalt 35 % av den del av den fasta lönen som överstiger
eventuella beloppsgränser i kollektiva pensionsplaner, om inte en högre procentsats föreskrivs enligt lag eller
kollektivavtal.
– den kompletterande pensionspremien kan, som alternativ till pensionspremien, bytas mot en kontant betalning
under förutsättning att det görs på ett för Bolaget kostnadsneutralt sätt.
Medlemmar av koncernledningen som är anställda i andra länder än Sverige kan omfattas av lokala, konkurrenskraftiga
pensionsplaner i sina respektive hemländer i linje med vad som erbjuds andra anställda i samma länder.
Under vissa särskilda omständigheter, där medarbetare inte kan ta del av lokala pensionsplaner i anställningsland kan:
– kontant betalning som motsvarar pensionen tillhandahållas som beskattningsbar förmån, eller
– premier betalas till en internationell pensionsfond för medarbetarens räkning på kostnadsneutral basis
I samtliga fall ska de årliga pensionspremierna uppgå till högst 70 % av den årliga fasta lönen.
Övriga förmåner
Ytterligare former av direkt eller indirekt ersättning,
som betalas ut årligen och som inte räknas som
fast lön, kort- eller långsiktig rörlig ersättning eller
pension.
Syfte:
– att attrahera och behålla det ledarskap som
behövs för att implementera Ericssons strategi
– att betala ut en del av den årliga ersättningen
på ett
förutsebart sätt.
Förmåner ska fastställas i linje med konkurrenskraftig praxis i medarbetarens anställningsland och återspegla vad
som erbjuds andra ledande befattningshavare i samma land, vilket kan utvecklas från år till år.
Förmåner kan till exempel inkludera företagstelefon, företagsbil, friskvård, sjuk- och andra försäkringsförmåner,
skattesupport, resor, företagsgåvor och ersättningar för internationell omplacering och/eller utlandspendling som
krävs för att kunna uppfylla rollen.
Förmånsnivåer ska fastställas i linje med konkurrenskraftig marknadspraxis och återspegla vad som erbjuds andra
ledande befattningshavare i den medarbetarens anställningsland.
Förmånsnivån kan variera från år till år beroende på vilka kostnader förmånerna medför för Bolaget.
Övriga förmåner ska uppgå till högst 10 % av den årliga fasta lönen för medlemmar av koncernledningen i Sverige.
Ytterligare förmåner och ersättningar till medlemmar av koncernledningen som pendlar till Sverige eller är på långtids-
uppdrag (long-term assignment, ”
LTA
”) i ett annat land än det ursprungliga landet för anställning ska fastställas
i linje med Bolagets policy för internationell rörlighet. Sådana förmåner kan inkludera, men är inte begränsade till,
pendlings- eller ﬂyttkostnader, ökade levnadskostnader, boendekostnader, hemresor, utbildningsbidrag och skatte-
samt socialförsäkringsstöd
25
Ericsson 2025
Förvaltningsberättelse
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
Beaktande av ersättning till
Bolagets medarbetare
För att säkerställa konsekvent tillämpning
har styrelsen och Kommittén, vid beredning
av Riktlinjerna, beaktat totalersättning samt
anställningsvillkor för Bolagets medarbetare,
genom att granska hur Ericssons ersättnings-
policy tillämpas för Bolagets vidare krets av
medarbetare.
Det ﬁnns en tydlig koppling mellan ersätt-
ningskomponenterna för medlemmarna av
koncernledningen och Bolagets medarbetare
vad gäller tillämpningen av ersättningspo-
licyn samt de metoder som används för att
fastställa fasta löner, kort- och långsiktig
rörlig ersättning, pensioner och förmåner.
Dessa metoder ska tillämpas på ett brett och
konsekvent sätt inom hela Bolaget. Målen för
kortsiktig rörlig ersättning är likvärdiga och
resultatmåtten för långsiktiga rörliga ersätt-
ningsprogram är desamma för medlemmarna
av koncernledningen och andra kvaliﬁcerade
medarbetare i Bolaget. Den del av ersätt-
ningen som är kopplad till resultat är dock
vanligtvis högre för koncernledningen i linje
med marknadspraxis och de högre nivåerna
för totalersättning som förekommer på
sådan nivå.
Anställningsavtal och uppsägning
av anställning
Medlemmarna av koncernledningen har fasta
tillsvidareanställningar. Den ömsesidiga upp-
sägningstiden får vara högst tolv månader.
Vid uppsägning från medarbetarens sida
ﬁnns ingen rätt till avgångsvederlag.
Oavsett omständigheterna får den fasta
lönen under uppsägningstiden plus eventuellt
avgångsvederlag sammantaget inte över-
stiga ett belopp motsvarande 24 månaders
fast lön för medarbetaren, om inte andra
bestämmelser följer av nationell lagstiftning
eller kollektivavtal.
Medarbetaren kan ges rätt till avgångs-
vederlag fram till den överenskomna pen-
sionsåldern eller, om ingen överenskommelse
om pensionsålder ﬁnns, fram till den månad
då medarbetaren fyller 65 år. I fall där med-
arbetaren har rätt till avgångsvederlag från
och med ett datum som infaller mindre än
tolv månader före pensioneringen räknas
avgångsvederlaget ned proportionellt mot
den återstående tiden och beräknas endast
för perioden mellan datumet då anställ-
ningen upphör (dvs. slutet av uppsägnings-
tiden) och pensioneringsdagen.
Avgångsvederlaget ska sänkas med mot-
svarande 50 % av den ersättning eller mot-
svarande kompensation som medarbetaren
får, eller har fått rätt till, från en annan arbets-
givare eller för eget eller annat arbete under
den period som medarbetaren får avgångs-
vederlag utbetalt från Bolaget.
Bolaget har rätt att säga upp ett anställ-
ningsavtal med omedelbar verkan utan
föregående meddelande och utan rätt till
avgångsvederlag, om medarbetaren begår
allvarliga överträdelser av sina skyldigheter
gentemot Bolaget.
Vanligtvis avgörs tvister med anledning
av ledande befattningshavares anställnings-
avtal eller andra avtal som rör anställningen
eller förfarandet genom vilka avtalen ingåtts,
tolkats eller tillämpats, liksom andra tvister
om förhållanden som har sin grund i avta-
len, genom skiljeförfarande med tre skilje-
män enligt Stockholms Handelskammares
Skiljedomsinstituts regler. Oavsett utfallet av
sådant skiljeförfarande kan Bolaget, inom
ramen för rättsförhållandet mellan parterna,
stå för skiljemännens avgifter och kostnader
samt för Bolagets processkostnader (inklu-
sive advokatarvoden), förutom i de fall då
skiljeförfarandet inletts av medarbetaren
utan skälig grund.
Rekryteringspolicy för nya medlemmar
av koncernledningen
När ersättningen till en ny medlem av
koncernledningen ska fastställas ska styrel-
sen och Kommittén beakta alla relevanta fak-
torer för att säkerställa att ersättningen utfor-
mas i linje med Bolagets och aktieägarnas
bästa intressen. Sådana faktorer inkluderar:
–
vilken befattning som avses,
–
kandidatens kompetens, erfarenhet och
förmågor,
–
nivå och typ av ersättning hos tidigare
arbetsgivare,
–
vilket geografiskt område som kandidaten
rekryteras från och huruvida ersättning för
flytt behövs,
–
kandidatens personliga omständigheter,
–
aktuell lönepraxis på marknaden,
–
interna relativa faktorer.
Ytterligare överenskommelser
I undantagsfall kan ytterligare överenskom-
melser träffas när det bedöms vara lämpligt
och nödvändigt för att rekrytera eller behålla
en viss medarbetare. Sådana överenskom-
melser kan gälla kortsiktig eller långsiktig
rörlig ersättning eller fast lön, och överens-
kommelserna kan förnyas. Varje överenskom-
melse ska dock vara tidsbegränsad samt inte
överstiga en tidsperiod om 36 månader och
ett belopp som är dubbelt så högt som den
årliga fasta lönen som medarbetaren hade
fått om ingen ytterligare överenskommelse
hade träffats. Dessutom kan andra mått och
mål tillämpas för rörlig ersättning till den nya
medarbetaren under det första året, om det
bedöms vara lämpligt.
I enskilda fall kan styrelsen eller Kommit-
tén, även besluta om utbetalning av ersätt-
ning som kompenserar för eventuell förverkad
ersättning från en tidigare arbetsgivare i och
med rekryteringen av den nya medarbetaren.
Styrelsen och Kommittén avgör i enskilda fall
om hela eller en del av den förverkade ersätt-
ningen, inklusive förverkad rörlig ersättning,
ska ersättas. Om förverkad rörlig ersättning
ska ersättas beaktas relevanta faktorer, inklu-
sive den rörliga ersättningens utformning
(kontanta medel eller aktier), aktuella presta-
tionsvillkor samt när den rörliga ersättningen
skulle ha intjänats eller betalats ut. Vanligtvis
ersätts förverkad ersättning med jämförbar
ersättning.
Om en intern kandidat befordras till kon-
cernledningen kan det innebära att vissa
tidigare gällande villkor fortsätter att gälla,
inklusive pensions- och förmånsrättigheter
och eventuella utestående tilldelningar av
rörlig ersättning. Om en medlem av koncern-
ledningen utses som följd av samgående med
eller förvärv av ett annat bolag kan tidigare
gällande villkor också tillämpas i upp till högst
36 månader.
Styrelsens diskretion
På rekommendation från Kommittén kan
styrelsen, vid extraordinära omständigheter,
besluta om att tillfälligt helt eller delvis avvika
från Riktlinjerna, exempelvis:
–
när ny VD och koncernchef tillsätts,
–
vid betydande förändringar i Bolagets
struktur, organisation, ägarstruktur eller
verksamhet (till exempel bud, förvärv,
fusion, fission osv) som kan kräva juste-
ringar av STV och LTV eller andra kompo-
nenter för att säkerställa kontinuitet i
koncernledningen, och
–
under andra omständigheter, förutsatt att
avvikelser krävs för att främja Bolagets
långsiktiga intressen och hållbarhet eller
för att säkerställa Bolagets ekonomiska
bärkraft.
Kommittén ansvarar för att förbereda ären-
den för beslut i styrelsen, vilket innefattar
ärenden som rör avvikelser från Riktlinjerna.
Sådana avvikelser presenteras i ersättnings-
rapporten för det aktuella året.
26
Ericsson 2025
Förvaltningsberättelse
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
Händelser efter räkenskapsårets
utgång
Ericsson meddelar föreslagen
personalminskning i Sverige
Den 15 januari 2026 meddelade Ericsson
en föreslagen personalminskning i Sverige.
Bolaget har informerat Arbetsförmedlingen.
Personalminskningen kan påverka cirka
1 600 tjänster i Sverige.
Ericssons styrelse föreslår ett
aktieåterköpsprogram
Den 23 januari 2026 meddelade Ericsson
att styrelsen avser att föreslå årsstämman
ett aktieåterköpsprogram på upp till SEK 15
miljarder. För ytterligare information, se not
E1 ”Eget kapital”.
27
Ericsson 2025
Förvaltningsberättelse
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
Koncernens finansiella rapporter och noter
Koncernens finansiella rapporter
Koncernens resultaträkning
29
Koncernens rapport över totalresultat
29
Koncernens balansräkning
30
Kassaflödesanalys för koncernen
31
Sammanställning över förändring av eget kapital
i koncernen
32
Noter till koncernens finansiella rapporter
A
Grund för rapporternas upprättande
33
A1
Väsentliga redovisningsprinciper
33
A2
Bedömningar och viktiga uppskattningar för
redovisningsändamål
38
B
Affärsverksamhet
41
B1
Segment
41
B2
Nettoomsättning
44
B3
Kostnader per kostnadsslag
44
B4
Övriga rörelseintäkter och
rörelsekostnader
44
B5
Varulager
44
B6
Balansposter relaterade till
kundkontrakt
45
B7
Övriga kortfristiga fordringar
45
B8
Leverantörsskulder
45
B9
Övriga kortfristiga skulder
45
C
Långfristiga tillgångar
46
C1
Immateriella tillgångar
46
C2
Materiella anläggningstillgångar
48
C3
Leasing
49
D
Åtaganden
50
D1
Avsättningar
50
D2
Eventualförpliktelser
51
D3
Ställda säkerheter
51
D4
Kontraktsenliga åtaganden
51
E
Koncernstruktur
52
E1
Eget kapital
52
E2
Företagsförvärv/avyttringar
53
E3
Andelar i intresseföretag
54
F
Finansiella instrument
55
F1
Finansiell riskhantering
55
F2
Finansiella intäkter och kostnader
60
F3
Finansiella tillgångar, långfristiga
60
F4
Räntebärande skulder
61
G
Personalrelaterat
62
G1
Ersättning efter avslutad
anställning
62
G2
Information angående
styrelsemedlemmar och
ledande befattningshavare
66
G3
Aktierelaterade ersättningar
68
G4
Information om anställda
72
H
Övrigt
73
H1
Skatter
73
H2
Resultat per aktie
74
H3
Kassaflödesanalys
75
H4
Transaktioner med närstående
75
H5
Ersättning till revisorer
76
H6
Händelser efter räkenskapsårets utgång
76
28
Ericsson 2025
Koncernens ﬁnansiella rapporter och noter
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
Koncernens finansiella rapporter
Koncernens resultaträkning
Januari–december, MSEK
Not
2025
2024
2023
Nettoomsättning
B1, B2
236 681
247 880
263 351
Kostnader för sålda varor och tjänster
–124 013
–138 515
–161 749
Bruttoresultat
112 668
109 365
101 602
Forsknings- och utvecklingskostnader
–48 852
–53 514
–50 664
Försäljnings- och administrationskostnader
–33 685
–51 657
–39 255
Nedskrivningar avsättning/återföring av kundfordringar
F1
239
–265
–268
Rörelseomkostnader
–82 298
–105 436
–90 187
Övriga rörelseintäkter
B4
9 389
3 229
994
Övriga rörelsekostnader
B4
–1 179
–2 599
–32 859
Andel av resultat från intresseföretag
B1, E3
54
–246
124
Resultat före finansiella poster och inkomstskatt (EBIT)
B1
38 634
4 313
–20 326
Finansiella intäkter
F2
2 480
2 734
2 145
Finansiella kostnader
F2
–3 047
–4 103
–4 118
Valutaeffekter vinster/förluster, netto
F2
235
–355
–1 020
Resultat efter finansiella poster
38 302
2 589
–23 319
Inkomstskatt
H1
–9 588
–2 215
–2 785
Årets resultat
28 714
374
–26 104
Årets resultat hänförligt till:
Moderbolagets aktieägare
28 428
20
–26 446
Innehav utan bestämmande inflytande
286
354
342
Övrig information
Medelantal aktier före utspädning (miljoner)
H2
3 333
3 332
3 330
Resultat per aktie hänförligt till Moderbolagets aktieägare, före utspädning (SEK)
H2
8,53
0,01
–7,94
Resultat per aktie hänförligt till Moderbolagets aktieägare, efter utspädning (SEK)
H2
8,51
0,01
–7,94
Koncernens rapport över totalresultat
Januari–december, MSEK
2025
2024
2023
Årets resultat
28 714
374
–26 104
Övrigt totalresultat för perioden
Poster som inte kan omklassificeras till resultaträkningen
Omvärdering av förmånsbestämda pensionsplaner
6 744
877
905
Omvärdering av kreditrisk för upplåning
30
–567
–667
Skatt på poster som inte kan omföras till resultaträkningen
–1 380
–28
–114
Poster som har eller kan komma att omklassificeras till resultaträkningen
Kassaflödessäkringar
Vinster/förluster redovisade under perioden
5 047
–3 892
754
Omklassificering till resultaträkningen
–218
725
1 090
Omräkningsdifferenser
Förändringar i omräkningsdifferenser
–12 721
6 461
–2 375
Omklassificering till resultaträkningen
1 395
73
59
Andelen övrigt totalresultat från intresseföretag
–93
40
–10
Skatt på poster som har eller kan komma att omklassificeras till resultaträkningen
–995
652
–380
Övrigt totalresultat för perioden, netto efter skatt
–2 191
4 341
–738
Totalresultat för perioden
26 523
4 715
–26 842
Totalresultat hänförligt till:
Moderbolagets aktieägare
26 125
4 515
–27 233
Innehav utan bestämmande inflytande
398
200
391
29
Ericsson 2025
Koncernens ﬁnansiella rapporter
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
Koncernens balansräkning
MSEK
Not
31 dec
2025
31 dec
2024
Tillgångar
Långfristiga tillgångar
Immateriella tillgångar
C1
Balanserade utvecklingskostnader
3 866
4 593
Goodwill
46 882
56 077
Kundrelationer, produkträttigheter och övriga immateriella tillgångar
5 631
7 954
Materiella anläggningstillgångar
C2
8 789
10 545
Nyttjanderätter
C3
6 738
6 487
Finansiella tillgångar
Andelar i intresseföretag
E3
1 507
1 179
Övriga investeringar i aktier och andelar
F3
1 909
2 029
Långfristig kundfinansiering
B6, F1
238
190
Långfristiga räntebärande placeringar
F1, F3
37 298
19 440
Övriga långfristiga finansiella tillgångar
F3
5 960
5 161
Uppskjutna skattefordringar
H1
16 851
24 412
135 669
138 067
Kortfristiga tillgångar
Varulager
B5
23 451
27 125
Kontraktstillgångar
B6, F1
7 333
6 924
Kundfordringar
B6, F1
40 327
44 151
Kortfristig kundfinansiering
B6, F1
852
4 332
Aktuella skattefordringar
5 030
6 083
Övriga kortfristiga fordringar
B7
9 920
9 261
Kortfristiga räntebärande placeringar
F1
12 715
12 546
Kassa och likvida medel
H3
43 926
43 885
143 554
154 307
Summa tillgångar
279 223
292 374
Eget kapital och skulder
Eget kapital
Aktiekapital
E1
16 859
16 743
Tillskjutet kapital
E1
24 731
24 731
Omräkningsdifferenser
E1
1 254
12 788
Kassaflödessäkringar
E1
2 064
–1 770
Omvärdering av upplåning
E1
–479
–503
Balanserade vinstmedel
E1
65 106
42 295
Eget kapital hänförligt till Moderbolagets aktieägare
E1
109 535
94 284
Innehav utan bestämmande inflytande
E1
729
–1 301
110 264
92 983
Långfristiga skulder
Ersättning efter avslutad anställning
G1
18 648
24 448
Långfristiga avsättningar
D1
2 993
3 511
Uppskjutna skatteskulder
H1
152
1 295
Långfristig upplåning
F4
29 165
31 904
Långfristiga leasingskulder
C3
5 772
5 363
Övriga långfristiga skulder
1 292
996
58 022
67 517
Kortfristiga skulder
Kortfristiga avsättningar
D1
5 691
8 204
Kortfristig upplåning
F4
3 538
6 137
Kortfristiga leasingskulder
C3
1 789
2 132
Kontraktsskulder
B6
36 867
41 229
Leverantörsskulder
B8
26 335
30 173
Aktuella skatteskulder
2 679
3 322
Övriga kortfristiga skulder
B9
34 038
40 677
110 937
131 874
Summa eget kapital och skulder
279 223
292 374
30
Ericsson 2025
Koncernens ﬁnansiella rapporter
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
Kassaflödesanalys för koncernen
Januari–december, MSEK
Not
2025
2024
2023
Rörelsen
Årets resultat
28 714
374
–26 104
Justeringar för poster som inte ingår i kassaflödet
H3
10 793
30 617
51 710
39 507
30 991
25 606
Förändringar i rörelsens nettotillgångar
Varulager
929
10 208
9 304
Kort- och långfristig kundfinansiering
3 033
2 755
–1 708
Kundfordringar och kontraktstillgångar
–4 301
2 576
6 333
Leverantörsskulder
462
496
–10 037
Avsättningar och ersättningar efter avslutad anställning
–1 435
–53
1 308
Kontraktsskulder
1 485
4 598
–7 088
Övriga rörelsetillgångar och -skulder, netto
205
2 237
–10 111
378
22 817
–11 999
Erhållen ränta
2 283
1 800
1 218
Betald ränta
–2 205
–3 043
–2 280
Betald skatt
–7 009
–6 304
–5 368
Kassaflöde från rörelsen
32 954
46 261
7 177
Investeringsaktiviteter
Investeringar i materiella anläggningstillgångar
C2
–2 630
–2 340
–3 297
Försäljning av materiella anläggningstillgångar
192
116
163
Förvärv av dotterbolag och verksamheter
H3, E2
–1 099
–397
–1 515
Avyttring av dotterbolag och verksamheter
H3, E2
11 638
86
–625
Balanserade utvecklingskostnader
C1
–1 138
–1 300
–2 173
Köp av räntebärande placeringar
–38 758
–19 622
–15 304
Försäljning av räntebärande placeringar
16 688
11 247
11 739
Övriga investeringsverksamheter
3 670
–3 742
2 299
Kassaflöde från investeringsaktiviteter
–11 437
–15 952
–8 713
Finansieringsaktiviteter
Upptagande av lån
F4
398
3 615
19 728
Återbetalning av lån
F4
–3 538
–15 917
–7 884
Betald utdelning
–9 545
–9 233
–9 104
Återbetalning av leasingskulder
F4
–2 115
–2 492
–2 857
Övriga finansieringsverksamheter
577
162
1 124
Kassaflöde från finansieringsaktiviteter
–14 223
–23 865
1 007
Omräkningsdifferenser i likvida medel
–7 253
2 251
–2 630
Förändring av likvida medel
41
8 695
–3 159
Likvida medel vid årets början
43 885
35 190
38 349
Likvida medel vid årets slut
H3
43 926
43 885
35 190
31
Ericsson 2025
Koncernens ﬁnansiella rapporter
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
Sammanställning över förändring av eget kapital i koncernen
MSEK
Aktie-
kapital
Tillskjutet
kapital
Omräknings-
differenser
Kassaflödes-
säkringar
Omvärde-
ring av
upplåning
Balanserade
vinstmedel
Eget kapital
hänförligt
till Moder-
bolagets
aktieägare
Innehav utan
bestäm-
mande
inflytande
Totalt eget
kapital
2025
1 januari 2025
16 743
24 731
12 788
–1 770
–503
42 295
94 284
–1 301
92 983
Årets resultat
–
–
–
–
–
28 428
28 428
286
28 714
Övrigt totalresultat för perioden, netto
efter skatt
–
–
–11 534
3 834
24
5 373
–2 303
112
–2 191
Totalresultat för perioden
–
–
–11 534
3 834
24
33 801
26 125
398
26 523
Transaktioner med ägare
Nyemission, netto
116
–
–
–
–
–
116
–
116
Försäljning/återköp av egna aktier,
koncernen
–
–
–
–
–
–110
–110
–
–110
Försäljning/återköp av egna aktier,
intresseföretag
–
–
–
–
–
–6
–6
–
–6
Planer för långsiktig rörlig ersättning,
koncernen
–
–
–
–
–
175
175
–
175
Planer för långsiktig rörlig ersättning,
intresseföretag
–
–
–
–
–
4
4
–
4
Betald utdelning
–
–
–
–
–
–9 499
–9 499
–46
–9 545
Transaktioner med minoritetsägare
–
–
–
–
–
–1 554
–1 554
1 678
124
31 december 2025
16 859
24 731
1 254
2 064
–479
65 106
109 535
729
110 264
2024
1 januari 2024
16 722
24 731
6 067
745
–53
50 461
98 673
–1 265
97 408
Årets resultat
–
–
–
–
–
20
20
354
374
Övrigt totalresultat för perioden, netto
efter skatt
–
–
6 721
–2 515
–450
739
4 495
–154
4 341
Totalresultat för perioden
–
–
6 721
–2 515
–450
759
4 515
200
4 715
Transaktioner med ägare
Nyemission, netto
21
–
–
–
–
–
21
–
21
Återköp av egna aktier, koncernen
–
–
–
–
–
–21
–21
–
–21
Planer för långsiktig rörlig ersättning,
koncernen
–
–
–
–
–
93
93
–
93
Betald utdelning
–
–
–
–
–
–8 997
–8 997
–236
–9 233
31 december 2024
16 743
24 731
12 788
–1 770
–503
42 295
94 284
–1 301
92 983
2023
1 januari 2023
16 672
24 731
8 443
–719
477
85 210
134 814
–1 510
133 304
Årets resultat
–
–
–
–
–
–26 446
–26 446
342
–26 104
Övrigt totalresultat för perioden, netto
efter skatt
–
–
–2 376
1 464
–530
655
–787
49
–738
Totalresultat för perioden
–
–
–2 376
1 464
–530
–25 791
–27 233
391
–26 842
Transaktioner med ägare
Nyemission, netto
50
–
–
–
–
–
50
–
50
Återköp av egna aktier, koncernen
–
–
–
–
–
–50
–50
–
–50
Planer för långsiktig rörlig ersättning,
koncernen
–
–
–
–
–
82
82
–
82
Betald utdelning
–
–
–
–
–
–8 991
–8 991
–113
–9 104
Transaktioner med innehav utan
bestämmande inflytande
–
–
–
–
–
1
1
–33
–32
31 december 2023
16 722
24 731
6 067
745
–53
50 461
98 673
–1 265
97 408
32
Ericsson 2025
Koncernens ﬁnansiella rapporter
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
Ericsson 2025
Noter till koncernens ﬁnansiella rapporter
33
Noter till koncernens finansiella rapporter
Sektion A – Grund för rapporternas upprättande
A1
Väsentliga redovisningsprinciper
Grund för rapporternas upprättande
Inledning
Koncernredovisningen omfattar Telefonaktiebolaget LM Ericsson,
Moderbolaget, och dess dotterbolag (”koncernen”) och koncernens innehav
i intresseföretag. Moderbolaget har sitt säte i Sverige på Torshamnsgatan
21,
164 83 Stockholm. Ericsson är en leverantör av mobilkommunikationslös-
ningar till leverantörer av kommunikationstjänster, företag och den offentliga
sektorn.
Koncernredovisningen för det räkenskapsår som avslutades den
31 december 2025 har upprättats i enlighet med de internationella redovis-
ningsstandarderna IFRS ®, såsom de har publicerats av International
Accounting Standards Board (IASB) och har antagits av EU, och RFR 1
”Kompletterande redovisningsregler för koncerner”, tillhörande tolkningar
utfärdade av Rådet för hållbarhets- och finansiell rapportering, samt den
svenska årsredovisningslagen. För den finansiella rapporteringen 2025 har
koncernen tillämpat IFRS som fastställts av IASB (gällande IFRS per den
31 december 2025). Det är ingen skillnad mellan IFRS per den 31 decem-
ber 2025 och IFRS såsom de har antagits av EU. De RFR 1 relaterade tolk-
ningar som utfärdats av Rådet för hållbarhets- och finansiell rapportering
står inte i konflikt med IFRS, och det gör inte heller den svenska årsredovis-
ningslagen, för alla presenterade perioder.
De finansiella rapporterna godkändes av styrelsen den 3 mars 2026.
De finansiella rapporterna kommer att behandlas för fastställande av
årsstämman.
Upplysningar om nya standarder och tolkningar, vilka tillämpas från
och med 1 januari 2025, finns i slutet av denna not. Förberedelserna för
tillämpningen av nya standarder och tolkningar, vilka inte har tillämpats
2025 upplyses om i slutet av denna not, se rubrik Övrigt.
Grund för rapporternas upprättande
De finansiella rapporterna presenteras i miljoner svenska kronor (SEK).
De har upprättats enligt en ”going-concern” ansats och enligt anskaffnings-
värdemetoden, förutom vad beträffar vissa finansiella tillgångar och skulder
vilka redovisas till verkligt värdet: finansiella instrument till verkligt värde via
resultatet (FVTPL), finansiella instrument till verkligt värde via övrigt total-
resultat (FVOCI) och pensionstillgångar hänförliga till förmånsbestämda
pensionsplaner. Ekonomisk information i koncernens resultaträkning, övrigt
totalresultat, kassaflödesanalys samt sammanställning över förändring av
eget kapital med tillhörande noter presenteras med två jämförelseår. För
balansräkningen presenteras den ekonomiska informationen med hänförliga
noter med ett jämförelseår.
Principer för koncernredovisning och koncernens sammansättning
Dotterbolag utgörs av alla bolag för vilka Telefonaktiebolaget LM
Ericsson, direkt eller indirekt, är moderbolag. För att vara moderbolag ska
Telefonaktiebolaget LM Ericsson, ha kontroll, direkt eller indirekt, över ett
annat företag, vilket kräver att Moderbolaget har bestämmande inflytande
över det andra företaget, är exponerat för variabla ersättningar från sitt
engagemang och har möjlighet att utnyttja sitt bestämmande inflytande
över det andra företaget. Dotterbolagens redovisning ingår i koncernredo-
visningen från och med den dag då kontroll föreligger fram till dess att
denna kontroll upphör.
Koncernen utgörs av moderbolaget, Telefonaktiebolaget LM Ericsson,
med vanligtvis helägda dotterbolag i många av världens länder. De största
operativa dotterbolagen är de helägda bolagen Ericsson AB, registrerat i
Sverige och Ericsson Inc., registrerat i USA.
Omvärdering och omräkning av utländsk valuta
Poster som ingår i de finansiella rapporterna för de olika enheterna inom
koncernen är värderade i den valuta som primärt används i den ekonom-
iska miljö där företaget huvudsakligen är verksamt (”funktionell valuta”).
Koncernens finansiella rapporter presenteras i svenska kronor (SEK), vilket
är Moderbolagets funktionella valuta och rapporteringsvaluta.
Transaktioner och balansposter
Transaktioner i utländsk valuta omräknas till den funktionella valutan
enligt de valutakurser som gäller på transaktionsdagen för respektive
transaktion. Av praktiska skäl använder koncernen balansdagskursen för
föregående månadsslut som en approximation av den rådande kursen
vid transaktionsdagen, även om avistakursen används för materiella
transaktioner där så är lämpligt.
Valutakurseffekter presenteras som ett nettobelopp inom posten
Finansiella intäkter och kostnader och rapporteras separat från övriga
finansiella intäkter och kostnader eftersom detta reflekterar det sätt på
vilket koncernen styr sin valutakursrisk på nettobasis.
Omräkning av koncernföretag
Resultat och ekonomisk ställning för alla koncernföretag som har en annan
funktionell valuta än rapporteringsvalutan, omräknas till rapporterings-
valutan enligt följande:
Tillgångar och skulder för varje balansräkning omräknas till balansdags-
kurs. Detta inkluderar goodwill som uppstår vid förvärv av en utländsk enhet.
Periodens intäkter och kostnader i resultaträkningen omräknas till genom-
snittlig valutakurs. Av praktiska skäl använder koncernen balansdagskursen
från föregående månadsslut som en approximation av periodens genom-
snittliga växelkurser.
Alla valutakursdifferenser som uppstår redovisas som en separat del
av övrigt totalresultat (OCI), dvs förändringar i omräkningsreserver.
Koncernen följer löpande utvecklingen i länder med hög inflation, risken
för hyperinflation och dess potentiella påverkan på koncernen. Det föreligger
ingen betydande påverkan på valutaomräkning från
höginflationsekonomier.
Affärsverksamheten
För ytterligare upplysningar, se noter under sektion B.
Segmentsrapportering
Presentationen av segmenten bygger på de redovisningsprinciper som
beskrivs i denna not. Ett operativt segment är en del i ett företag vars verk-
samhetsresultat regelbundet granskas av koncernens ”Chief Operating
Decision Maker” (CODM), som fattar beslut om vilka resurser som ska allo-
keras till segmentet och utvärderar dess prestation. Inom koncernen utgörs
CODM funktionen av verkställande direktören och koncernchefen.
Koncernens information om geografiska områden för segmenten bygger
på i vilket land överföringen av kontroll för produkter och tjänster sker.
För ytterligare information, se not B1 ”Segmentsinformation”.
Intäktsredovisning för standardprodukter och tjänster
Produkter och tjänster klassificeras som standardlösningar eftersom de
inte kräver utförande av väsentliga installations- och integrationstjänster.
Installations-och integrationstjänster är generellt färdigställda inom en
kort tidsperiod, från leverans av hänförliga produkter. Dessa produkter och
Not A1, forts.
34
Noter till koncernens ﬁnansiella rapporter
Ericsson 2025
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
tjänster är att betrakta som separata och distinkta prestationsåtaganden.
Denna typ av kundkontrakt är vanligen avtalade som ramavtal och kunderna
ställer ut individuella inköpsordrar för att bekräfta inköp av produkter och
tjänster under kontraktets löptid.
För hårdvaruförsäljning bedöms normalt kontroll överföras och intäkts-
redovisning ske när utrustningen ankommer till kundens lokaler.
Mjukvarulicenser som standardprodukter säljs som en mjukvarulicens
på plats, vilken ger rätten att använda mjukvarulicensen som den är när
den görs tillgänglig för kunden. Kontrollen överförs när aktiverade mjuk-
varulicenser tillhandahålls kunden vid en specifik tidpunkt eller som en släppt
mjukvaruversion, redo att aktiveras av kunden i ett senare skede. Intäkten
redovisas när kontroll över mjukvarulicensen överförs och ovillkorlig rätt till
betalning föreligger.
Mjukvarulicenser säljs också på ”om och när tillgänglig” basis eller lever-
eras till kundens nätverk över en tidsperiod. I sådana fall faktureras kunden
på prenumerationsbasis och intäktsredovisning sker över tid. För mjukvaru-
licenser baserat på nyttjande tas intäkterna vid själva mätningen av nyttjan-
det och när rätt till att fakturera finns. Intäktsredovisning för installations-
och integrationstjänster sker då tjänsterna är utförda.
Intäktsredovisning för återkommande tjänster såsom kundsupport
och managed services sker när tjänsterna utförs, pro rata över tid. Trans-
aktionspriset för managed services kontrakt kan inkludera rörlig ersättning
som uppskattas baserat på prestation och tidigare erfarenhet av kunden.
Kontrakt för standardprodukter och tjänster förekommer i alla segment.
För mer information, se not A2 ”Bedömningar och viktiga uppskattningar
för redovisningsändamål”.
Intäktsredovisning för enterpriselösningar
Enterpriselösningar består huvudsakligen av lösningar för mjukvaruplatt-
formar, levererade som en tjänst genom en molnleveransmodell. Dessa säljs
i allmänhet på prenumerationsbasis och intäktsredovisningen sker pro rata
över tid eller vid nyttjandet.
Molntjänster tillåter kunden att använda mjukvaran över kontrakts-
perioden utan att själva ta över ägandeskapet av mjukvaran. Molntjänster
är i hög grad integrerade med mjukvaran och de enskilda komponenterna
anses inte vara distinkta, därför redovisas alla intäkter i den period tjänsterna
är levererade. Kontraktsperioden sträcker sig från en månad till 5 år.
Intäkter för arrangemang med fasta avgifter redovisas pro rata över
kontraktets löptid. Intäkter för avgifter baserade på nyttjande redovisas
när själva nyttjandet inträffar.
En bedömning av huvudman eller ombudförhållande utförs av de tjänster
som säljs via grossister eller distributörer. Grossister behandlas som ombud
för de tjänster som aktiveras vid leverans av utrustning till slutanvändarna.
Eftersom koncernen har det primära ansvaret att leverera dessa tjänster till
kunderna redovisas intäkterna brutto jämnt över tiden från aktivering till
kontraktets slut.
Intäktsredovisning för immateriella rättigheter (IPR)
Denna typ av kontrakt hänförs till patent- och licensieringsverksamheten.
Koncernen har vid utvärdering av karaktären på dess IPR-kontrakt gjort
bedömningen att de tillhandahåller kunder en licens med rätt till access till
koncernens intellektuella rättigheter över tid och därför ska intäktsföring
ske över kontraktets löptid. Royaltyintäkter baserade på försäljning eller
nyttjande redovisas när försäljning eller nyttjande uppstår.
Balansposter relaterade till kundkontrakt
Kundfordringar innefattar belopp som faktureras i enlighet med villkor i
kundavtal och belopp som koncernen har en ovillkorad rätt till där enbart
tidsfaktorn kvarstår innan beloppen kan bli fakturerade i enlighet med
villkoren i kundkontraktet.
Priserna på standardprodukter och tjänster i kontrakt är vanligtvis fasta
och faktureras oftast vid leverans av hårdvaran eller mjukvaran, eller vid slut-
förande av installationstjänster. En del av transaktionspriset kan faktureras
vid det formella godkännandet av de relaterade installationstjänsterna,
vilket kommer att resultera i en kontraktstillgång för den andel av trans-
aktionspriset som ännu inte har fakturerats. Fakturerade belopp omfattas
normalt av betalningsvillkor inom 60 dagar från fakturadatum.
Standardavtal för återkommande tjänster faktureras över tid, ofta
kvartalsvis. Fakturerade belopp omfattas normalt av betalningsvillkor inom
60 dagar från fakturadatum. Kontraktsskulder eller kontraktsfordringar kan
uppstå beroende på om den kvartalsvisa faktureringen sker i förskott eller i
efterskott.
För Enterpriselösningar med fasta avgifter sker faktureringen vanligtvis i
förväg, vilket resulterar i en kontraktsskuld. För kontrakt baserat på nyttjande
sker faktureringen i efterskott, vilket resulterar i en fordran. Vanligtvis är
kredittiden 30 till 45 dagar.
IPR kontrakt är vanligtvis uppbyggda med en royaltyavgift baserad på
försäljning eller nyttjande under perioden, mätt på kvartalsbasis. Detta
resulterar i en fordran om faktureringen utförs följande kvartal efter värde-
ringen. Vissa kontrakt innehåller fasta avgifter som ska betalas antingen
initialt i förskott eller på årsbasis. Detta resulterar i en kontraktsskuld om
betalningen sker före intäkterna, eftersom intäkten redovisas över tid.
Fakturerade belopp omfattas normalt av betalningsvillkor inom 60 dagar
från fakturadatum.
Kundfinansieringsfordringar hänförs till betalningsvillkor där betalnings-
tiden överstiger 179 dagar i kundfinansieringskontraktet eller ett separat
finansieringsavtal kontrakterat med kunden. Kundfinansiering utgör en
kategori av finansiella tillgångar som hanteras separat från fordringar. Se
not F1 ”Finansiell riskhantering” för ytterligare information om hantering
av kreditrisker rörande kundfordringar och kundfinansieringsfordringar.
När finansiering tillhandahålls kunden justeras intäkterna för att återspegla
effekten av finansieringstransaktionen. Dessa transaktioner kan uppstå från
kundfinansieringskrediterna ovan om den avtalade räntan är lägre än mark-
nadsräntan under finansieringsperioden.
Uppskjutna försäljningsprovisioner
Koncernen har olika inkrementella provisionskostnader för intern
försäljningspersonal och distributörer som relaterar till förvärv av kund-
kontrakt inom Enterprise segmentet. Dessa kostnader redovisas som upp-
skjutna kontraktsanskaffningskostnader (inom Övriga långfristiga tillgångar
och Övriga kortfristiga tillgångar) och skrivs av linjärt som försäljnings- och
administrationskostnader över kontraktets löptid. Den genomsnittliga
kontraktsperioden är 3 år. Koncernen kostnadsför försäljningsprovisioner
för provisionsplaner relaterade till kundarrangemang med en löptid på ett år
eller mindre. Koncernen utvärderar regelbundet förändringar inom sin verk-
samhet eller marknadsvillkor, vilka skulle kunna innebära att avskrivnings-
perioden bör ändras eller om det uppstår indikationer på nedskrivning.
Varulager
Varulager värderas till det lägsta av anskaffningsvärde eller netto-
försäljningsvärde och med hjälp av först-in, först-ut (FIFU) metoden
relaterade till företagets egen produktion och vägd genomsnittlig kostnads-
metod för externt inköpta komponenter inom företagets produktionsenheter.
Värdering av varulager relaterade till pågående arbeten görs med identi-
fiering av sina individuella kostnader.
Risk för inkurans värderas genom beräkning av den framtida efterfrågan
från kunder och tekniska förändringar samt kundernas mottagande av nya
produkter. En avsättning för inkurans i lager redovisas när den identifieras
som kostnad för sålda varor i resultaträkningen.
För mer information, se not A2 ”Bedömningar och viktiga uppskattningar
för redovisningsändamål”.
Långfristiga tillgångar
För ytterligare upplysningar, se noter under sektion C.
Goodwill
Från förvärvsdagen allokeras goodwill från rörelseförvärv till varje kassa-
genererande enhet (KGE) som beräknas få ekonomisk nytta från de framtida
synergier som förväntas uppstå genom förvärvet.
En prövning av nedskrivningsbehovet för de kassagenererande enheter
eller grupper av kassagenererande enheter som goodwill har allokerats till
genomförs under fjärde kvartalet varje år, samt när det finns indikationer om
nedskrivningsbehov. Nedskrivning redovisas om det redovisade värdet för
en tillgång eller dess kassagenererande enhet överstiger återvinningsvärdet.
Återvinningsvärdet är det högre av återvinningsmetoden och det verkliga
värdet reducerat med kostnader för avyttring. Återvinningsvärdet beräknas
som nuvärdet av beräknade framtida kassaflöden efter skatt till en ränta
efter skatt som reflekterar nuvarande marknadsbedömningar av tidsvärdet
Not A1, forts.
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
Ericsson 2025
Noter till koncernens ﬁnansiella rapporter
35
för betalningsflöden och de risker som är specifika för tillgången. Belopp
efter skatt används både när det gäller kassaflöde och diskonteringsränta i
beräkningar eftersom de tillgängliga modellerna för beräkning av diskonter-
ingsränta innehåller en skattekomponent. Effekten av den diskontering efter
skatt som tillämpas av koncernen avviker inte materiellt från en diskontering
baserad på framtida kassaflöden före skatt och en diskonteringsränta före
skatt, enligt vad som krävs av IFRS. Nedskrivningar av goodwill rapporteras
som övriga rörelsekostnader i resultaträkningen.
För mer information, se not A2 ”Bedömningar och viktiga uppskattningar
för redovisningsändamål” samt not C1 ”Immateriella anläggningstillgångar”.
Immateriella tillgångar exklusive goodwill
Immateriella tillgångar exklusive goodwill från företagsförvärv består av
sådant som kundrelationer, produkt- och patenträttigheter och varumärken.
Dessutom finns det balanserade utvecklingskostnader och separat förvär-
vade immateriella tillgångar, huvudsakligen mjukvara. Vid första redovis-
ningstillfället redovisas immateriella tillgångar som förvärvats i samband
med rörelseförvärv till verkligt värde och balanserade utvecklingskostnader
och mjukvara till anskaffningsvärde. Därefter redovisas dessa immateriella
tillgångar till initialt värde med avdrag för ackumulerade avskrivningar och
eventuella nedskrivningsförluster. Kostnader för forskning- och utveckling
omfattar avskrivningar och nedskrivningar som främst avser balanserade
utvecklingskostnader och teknologi. Försäljnings- och administrations-
kostnader inkluderar avskrivningar och nedskrivningar främst hänförliga till
kundrelationer och varumärken.
Avskrivningar redovisas linjärt i resultaträkningen över respektive
immateriell tillgångs bedömda nyttjandeperiod. För förvärvade immateriella
tillgångar, såsom patent, kundrelationer, varumärken och mjukvara över-
stiger den beräknade nyttjandeperioden inte 10 år, och balanserade utveck-
lingskostnader har vanligtvis en nyttjandeperiod om 3 år.
På tillgångsnivå görs prövningar av nedskrivningsbehov så snart det upp-
står indikationer om att en sådan behöver göras. Nedskrivningsbehovet för
immateriella tillgångar som ännu inte kan användas prövas dock årligen.
För mer information, se not A2 ”Bedömningar och viktiga uppskattningar
för redovisningsändamål”.
Materiella anläggningstillgångar
Materiella anläggningstillgångar består av mark, byggnader, maskiner och
övriga tekniska anläggningar, övriga inventarier, verktyg och installationer
samt pågående nyanläggningar och redovisas till anskaffningsvärde efter
avdrag för ackumulerade avskrivningar och nedskrivningar.
Avskrivningar redovisas i resultaträkningen linjärt över den beräknade
livslängden för varje komponent av en materiell anläggningstillgång. Den
beräknade ekonomiska livslängden är vanligen 25–50 år för byggnader och
3–10 år för maskiner och inventarier. Avskrivningar och nedskrivningar ingår
i kostnad för sålda varor och tjänster, forsknings- och utvecklingskostnader
och försäljnings- och administrationskostnader.
Vinster och förluster vid avyttring redovisas i resultaträkningen under
Övriga rörelseintäkter och rörelsekostnader.
Leasing
När koncernen agerar som leasetagare är huvudtyperna av koncernens
leasade tillgångar lokaler och fordon.
Koncernen redovisar i balansräkningen nyttjanderättigheter och leasing-
skulder hänförliga till alla leasingkontrakt, med vissa undantag. I bedöm-
ningen av ett leasingkontrakt separeras leasingkomponenterna från de
komponenter som inte innehåller leasing. Leasingperiodens längd baseras på
leasekontraktets längd beaktande eventuellt förekommande optioner som
ger rätt att förlänga eller avbryta. Den genomsnittliga återstående lease-
perioden inkluderar uppskattade förlängnings- och uppsägningsoptioner för
leasing av fastigheter och är runt fyra år. För förlängningsoptioner som inte
ingår i leasingskulden kan det finnas multipla val för olika perioder (över-
lappande) och de kan ha olika villkor för att förlängningar ska vara giltiga
(begränsningar när det gäller storlek/omfattning) som måste bibehållas för
en förlängning. På grund av detta är inte de framtida betalningarna för dessa
förlängningar kända.
Leasingskulden beräknas initialt som nuvärdet av leasingbetalningarna
som inte är betalda på startdatumet, diskonterat normalt baserad på
koncernens marginella låneränta för leasing. Koncernen uppskattar sin
marginella låneränta för att värdera leasingskulder till nuvärdet av leasing-
betalningarna, eftersom den implicita räntan i leasingavtalet inte är
lättgänglig att fastställa. Den marginella låneräntan är beräknad beakt-
ande ränteswap-nivåer, kreditvärdigheten för företaget som har tecknat
leasingkontraktet med en justering för att tillgången utgör säkerhet.
Leasingbetalningar som ingår i skulden är fasta betalningar, variabla
betalningar påverkade av index eller annan justeringsfaktor och böter för
avbrytande av kontrakt.
Nyttjanderätterna skrivs av linjärt över leasingperioden. Avskrivningar
och eventuella nedskrivningar ingår i kostnad för sålda varor, forsknings-
och utvecklingskostnader eller försäljnings- och administrationskostnader.
Koncernen tillämpar undantaget som ger rätt att inte redovisa kortfristiga
leasingkontrakt liksom för leasingkontrakt med låga underliggande till-
gångsvärden. För dessa kontrakt sker linjär kostnadsföring.
När Bolaget agerar som leasegivare är det främst i samband med andra-
handsuthyrning. För mer information, se not C3 ”Leasing”.
Åtaganden
För ytterligare upplysningar, se noter under sektion D.
Avsättningar och eventualförpliktelser
Avsättningar görs när koncernen har en rättslig eller informell förpliktelse
till följd av inträffade händelser och det är sannolikt att ett utflöde av
ekonomiska resurser kommer att krävas för att reglera förpliktelsen och en
tillförlitlig uppskattning av beloppet kan göras. När effekten av pengars
tidsvärde är materiell görs diskontering av bedömda utflöden. Det faktiska
utflödet till följd av en förpliktelse kan dock avvika från de uppskattningar
som gjorts. Avsättningarna avser främst omstrukturering, kund- och leverant
-
örsrelaterade avsättningar, garantiåtaganden, kontantreglerade aktiebase-
rade betalningar, ersättningskrav eller skyldigheter till följd av patentintrång
och andra rättstvister.
Ett omstruktureringsåtagande anses ha uppstått när koncernen har en
(av ledningen godkänd) detaljerad formell plan för omstruktureringen som
har meddelats på ett sådant sätt att en välgrundad förväntan har uppstått
bland berörda parter. Reduceringsvinster och -förluster på förmånsbestämda
planer redovisas som en del av nettoomstruktureringskostnaderna när
omstruktureringsavsättningen görs för det underliggande programmet.
Kundrelaterade avsättningar består i huvudsak av uppskattade förluster
hänförliga till kundkontrakt. För förluster hänförliga till kundkontrakt görs en
förlustreservering till samma belopp som den förväntade totala förlusten så
snart det är möjligt att göra en tillförlitlig uppskattning. Förlusten beräknas
på det lägre beloppet av den oundvikliga kostnaden av att antingen fullfölja
kontraktet eller betala bötesbeloppet för att bryta kontraktet. Den oundvik-
liga kostnaden inkluderar både direkta och indirekta kostnader för att fullfölja
kontraktet.
Leverantörsrelaterade avsättningar relaterar till kontraktuella åtaganden,
mestadels för lager. Avsättningen baseras på en riskbedömning som jämför
de prognostiserade försäljningsvolymerna med de bekräftade inköpsåtag-
anden. Om det finns en risk för att de avtalsenliga inköpsåtagandena inte
kommer att uppfyllas, görs en avsättning som motsvarar det lägre beloppet
av den oundvikliga kostnaden av att antingen fullfölja kontraktet eller betala
bötesbeloppet för att bryta kontraktet.
Produktgarantiåtaganden beaktar sannolikheten för alla väsentliga
kvalitetsproblem baserat på tidigare perioders prestanda för etablerade
produkter och förväntad prestanda för nya produkter, beräkningar av repar-
ationskostnad per enhet och sålda volymer som fortfarande omfattas av
garantier fram till rapportperiodens slut.
Åtaganden för aktierelaterade program hänför sig till kontantreglerade
aktierelaterade program. Se ”kontantreglerade planer” under redovisnings-
principer nedan.
Övriga avsättningar utgörs huvudsakligen av patentintrång, rättstvister
och andra avsättningar, vilka inte faller inom de definierade kategorierna.
Koncernen gör avsättningar för beräknade framtida uppgörelser som rör
patentintrång baserat på det sannolika utfallet för varje enskild tvist. Det
slutliga utfallet eller den faktiska kostnaden för en uppgörelse kan avvika
från koncernens uppskattning. Koncernen uppskattar utfallet av alla potenti-
ella patentintrång som görs gällande eller upptäcks genom koncernens egen
övervakning av patentrelaterade tvister i relevanta rättskipningsområden.
Som en följd av sin normala affärsverksamhet är koncernen indragen i
rättsprocesser, stämningar och andra olösta tvister. Dessa ärenden tar ofta
Not A1, forts.
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
36
Noter till koncernens ﬁnansiella rapporter
Ericsson 2025
lång tid att lösa. Koncernen bedömer regelbundet sannolikheten för negativa
beslut och gör uppskattningar av den potentiella omfattningen av de eko-
nomiska konsekvenserna.
Nuvarande eller möjliga åtaganden som inte möter avsättningskriterierna
presenteras som eventualförpliktelser.
För mer information, se not A2 ”Bedömningar och viktiga uppskattningar
för redovisningsändamål” och not D2 ”Eventualförpliktelser”.
Koncernstruktur
För ytterligare upplysningar, se noter under sektion E.
Rörelseförvärv
Vid förvärv av en verksamhet beräknas anskaffningskostnaden för förvärvet
(köpeskillingen) som det verkliga värdet av de tillgångar som överlåtits och
de skulder som uppstår eller övertas den dag förvärvet sker, inklusive verk-
ligt värde av eventuell tilläggsköpeskilling. Transaktionskostnader som är
hänförliga till förvärvet kostnadsförs när de uppstår. Anskaffningskostnaden
allokeras till förvärvade tillgångar, skulder och eventualförpliktelser baserat
på värderingar till verkligt värde och inbegriper tillgångar och skulder som
inte redovisades i det förvärvade företagets balansräkning, exempelvis
immateriella tillgångar som kundrelationer, varumärken, patent och finansi-
ella skulder. Koncernen väljer, på förvärvsbasis, att värdera eventuella
innehav utan bestämmande inflytande i det förvärvade företaget antingen
till verkligt värde eller till innehavet utan bestämmande inflytandes proport-
ionella andel av det förvärvade företagets nettotillgångar.
Den förvärvade enheten konsolideras i koncernens resultat från förvärvs-
tidpunkten. I koncernens egna kapital ingår således eget kapital i dotter-
bolag och intresseföretag som intjänats först efter förvärvet.
Intresseföretag
Investeringar i intresseföretag föreligger när koncernen har betydande
inflytande och möjlighet att delta i de finansiella och operativa besluten
för intresseföretaget, men inte har kontroll eller delad kontroll över dessa.
Vanligtvis är det fallet när antalet röster, inklusive potentiella röster, är
åtminstone 20 %, men inte mer än 50 %. Intresseföretag redovisas enligt
kapitalandelsmetoden. Förändringar i övrigt totalresultat i intresseföretag
redovisas som en del av övrigt totalresultat. Bolagets andel av förluster i
intresseföretag minskar också det redovisade värdet på eventuella lång-
fristiga innehav som utgör en del av nettoinvesteringen.
Finansiella instrument och riskhantering
För ytterligare upplysningar, se noter under sektion F. Plantillgångar
under IAS 19 är exkluderade från policyn för finansiell riskhantering och
finansiella instrument upplysningar i sektion F.
Finansiella tillgångar
Finansiella tillgångar redovisas i balansräkningen när koncernen blir part i de
kontraktuella villkoren för instrumentet. Sedvanliga köp och försäljningar av
finansiella tillgångar redovisas på likviddagen. För finansiella tillgångar upp-
hör redovisning i balansräkningen när rättigheterna till betalningar från inne-
haven har upphört eller har blivit överförda och koncernen har överfört alla
väsentliga risker och rättigheter hänförliga till ägande. Koncernen säljer sina
fordringar med förväntningen att alla kriterier för borttagande från balans-
räkningen är helt uppfyllda och därmed behålls ingen väsentlig tillgång eller
skuld. Koncernen klassificerar sina finansiella tillgångar i följande kategorier:
upplupet anskaffningsvärde, verkligt värde via övrigt totalresultat (FVOCI)
och verkligt värde via resultatet (FVTPL). Klassificeringen beror på karaktären
hos de avtalsenliga kassaflödena från tillgången och den affärsmodell under
vilken den innehas.
De verkliga värdena för noterade finansiella investeringar och derivat
baseras på noterade marknadspriser eller räntor. Om officiella räntor eller
marknadspriser inte är tillgängliga beräknas verkligt värde med hjälp av
andra observerbara indata såsom implicit volatilitet för marknadspriser,
valutakurser och räntor. Om observerbara marknadsdata saknas, beräknas
verkligt värde med hjälp av andra indata såsom data från transaktioner,
externa bevis om exitpriser eller andra analytiska tekniker.
Finansiella tillgångar till upplupet anskaffningsvärde
Räntebärande tillgångar, inklusive likvida medel som hålls med syfte att
erhålla kontraktuella kassaflöden redovisas till upplupet anskaffningsvärde.
Dessa inkluderar värdepapper och insättningar som inte förvaltas till verkligt
värde samt lån till intresseföretag.
Finansiella tillgångar till verkligt värde via övrigt totalresultat
(FVOCI)
Kundfordringar klassificeras som FVOCI eftersom affärsmodellen i första
hand är att erhålla betalning, med enstaka försäljning. Försäljning av kund-
fordringar sker när likviditetsbehov uppstår och konkurrenskraftiga priser
finns tillgängliga för en sådan försäljning.
Finansiella tillgångar till verkligt värde via resultatet (FVTPL)
Alla finansiella tillgångar som inte klassificeras som antingen upplupet
anskaffningsvärde eller FVOCI klassificeras som FVTPL. Derivat klassific-
eras som FVTPL under förutsättning att de inte är hänförda till säkrings-
instrument med syfte att tillämpa säkringsredovisning. Derivattillgångar
och -skulder nettas där det finns en laglig rätt till kvittning och koncernen gör
avräkning på nettobasis med motparterna. Derivattillgångar och -skulder
(efter kvittning) presenteras som kortfristiga och långfristiga baserat på
kontraktets löptid, såvida de inte är avsedda och förväntade att realiseras
inom 12 månader.
Räntebärande tillgångar inklusive investeringar i värdepapper och
penningmarknadsfonder klassificeras som FVTPL, där de antingen hålls
i en portfölj hanterad på verkligt värdebasis eller hålls med kortsiktiga
likviditetssyften.
Kundfordringar relaterade till kundfinansiering klassificeras som FVTPL
eftersom de främst hålls i försäljningssyfte. Dessa tillgångar klassifice-
ras i balansräkningen baserat på förfallodatum (det vill säga om kvar-
varande löptid är längre än ett år klassificeras de som långfristiga). För
mer information, se not A2 ”Bedömningar och viktiga uppskattningar för
redovisningsändamål”.
Innehav av aktier och andelar klassificeras som FVTPL och redovisas som
långfristiga finansiella tillgångar, men de redovisas som övriga omsättnings-
tillgångar om de förväntas att säljas inom tolv månader.
Vinster och förluster hänförliga till förändringar i verkligt värde av invest-
eringar i aktier och andelar presenteras i resultaträkningen inom övriga
rörelseintäkter, förutom när investeringar betraktas som icke-operativa.
Då redovisas vinster och förluster som Finansiella intäkter.
Vinster och förluster från derivat presenteras i resultaträkningen enligt
följande: Vinster och förluster på derivat för att säkra utländska valutakurs-
risker redovisas inom valutaeffekter vinster/förluster, netto. Vinster och för-
luster på räntederivat som används för att säkra finansiella tillgångar och
skulder presenteras inom finansiella intäkter respektive finansiella kostnader.
Vinster och förluster från omvärdering av kundfordringar relaterade till
kundfinansiering presenteras i resultaträkningen som försäljningskostnader.
Vinster och förluster till följd av förändringar i verkligt värde för alla andra
tillgångar i kategorin FVTPL presenteras i resultaträkningen inom finansiella
intäkter.
Utdelningar på aktieinstrument redovisas i resultaträkningen som en del
av finansiella intäkter när koncernens rätt till betalningar har beslutats.
Nedskrivningar i relation till finansiella tillgångar
Vid varje bokslutsdatum nedskrivningstestas finansiella tillgångar värde-
rade till antingen upplupet anskaffningsvärde eller FVOCI samt kontrakts-
tillgångar enligt modellen för förväntade kreditförluster (FKF). Koncernen
använder ett förenklat tillvägagångssätt gällande kundfordringar och kon-
traktstillgångar där dessa nedskrivningar alltid är desamma som FKF för hela
löptiden. Koncernen har utarbetat en reserveringsmatris baserat på erfa-
renheter från historiska kreditförluster, vilka har justerats för aktuella villkor
Not A1, forts.
Ericsson 2025
37
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
Noter till koncernens ﬁnansiella rapporter
och förväntningar om framtida ekonomiska förutsättningar. Förlusterna
redovisas på egen rad i resultaträkningen. När det inte längre finns en rimlig
förväntan om att erhålla betalning skrivs tillgången bort.
Övriga upplupna anskaffningsvärden är huvudsakligen insättningar hos
banker som bedöms ha låg risk, därför antas kreditrisken inte ha ökat nämn-
värt sedan den initiala bokföringen. Om koncernen identifierar bevis på en
signifikant förändring i kreditrisk för tillgången används FKF för att beräkna
en reservering av tillgången. En betalningsinställelse antas gälla om till-
gången är mer än 90 dagar förfallen, varefter livstids-FKF också används
för att beräkna nedskrivningen för tillgången.
Finansiella skulder
Finansiella skulder redovisas när koncernen blir bunden av de kontraktuella
åtagandena hänförliga till det finansiella instrumentet.
För finansiella skulder upphör redovisning i balansräkningen när de av-
slutas, dvs när åtagandet specificerat i kontraktet har fullgjorts, annullerats
eller upphört.
Leverantörsskulder
Leverantörsskulder redovisas till upplupet anskaffningsvärde. Vissa leverant-
örer använder Bolagets program för betalning av leverantörer för att sälja
sina Ericssonfordringar till banker och koncernen kan på begäran introducera
en bank som är intresserad av att köpa sådana fordringar. Koncernen varken
betalar eller tar emot någon avgift eller tillhandahåller ytterligare säker-
het under programmet. Detta arrangemang leder inte till någon väsentlig
förändring av karaktären eller funktionen hos koncernens skulder efter-
som leverantörsfakturorna betraktas som en del av det rörelsekapital som
används i koncernens normala verksamhet. Den maximala kredittid som
avtalats med en leverantör överstiger inte sex månader. Därför förblir dessa
skulder klassificerade som leverantörsskulder med separat upplysning i
noterna, se not B8 ”Leverantörsskulder”.
Upplåning
Upplåning som hanteras av Moderbolaget är identifierad som värderad till
FVTPL där den hanteras på basis av verkligt värde. Det rör sig om långfristig
upplåning inom en ”Asset and liability management” portfölj där ränterisken
hanteras genom att matcha fast respektive rörlig ränta i räntebärande poster
i balansräkningen. Förändringar av verkligt värde i portföljen redovisas som
finansiella kostnader förutom förändringar i verkligt värde hänförligt till för-
ändring av kreditrisk, vilka redovisas i övrigt totalresultat (OCI).
Upplåning som inte hanteras till verkligt värde värderas som upplupet
anskaffningsvärde. Dessa inkluderar rullande kreditfaciliteter och företags-
certifikatprogram som används för kortfristiga likviditetssyften och erhållna
”Cash collaterals”.
Upplåning redovisas som kortfristiga skulder under förutsättning att
koncernen inte har en ovillkorlig rätt att senarelägga reglering med minst
12 månader efter balansdagen.
Säkringsredovisning för kassaflöden
Koncernen har följande återkommande säkringsprogram:
a) Vissa kundkontrakt där fluktuationer i valutakursen för SEK/USD (FX)
väsentligt skulle påverka nettoomsättning. Dessa kontrakt är fleråriga
kontrakt noterade i USD med högst sannolika betalningar vid bestämda
tidpunkter.
b) Prognostiserad försäljning som är högst sannolik, denominerad i USD i
Ericsson AB (EAB) för nästkommande 7 till 18 månader säkras månadsvis
på rullande basis.
För båda programmen tecknar koncernen valutaterminskontrakt som
matchar villkoren för valutaexponering så nära som möjligt och definierar
dem som säkringsinstrument.
Koncernen dokumenterar initialt den ekonomiska relationen mellan den
säkrade posten och säkringsinstrumentet. För valutasäkringar är säkringsför-
hållandet vanligtvis 1:1. Koncernen definierar förändringar i terminskursen
som säkringsrisk. Vid tillämpning av säkringsredovisning redovisas den
effektiva delen av förändringar i verkligt värde för derivat som designeras
och kvalificeras som kassaflödessäkringar i OCI. Vinsten eller förlusten i rela-
tion till den ineffektiva delen redovisas direkt i finansiella intäkter och kost-
nader, netto. Vid intäktsföring av säkrad nettoomsättning omförs det acku-
mulerade beloppet av säkringsreserven från övrigt totalresultat (OCI) som en
omklassificeringsjustering och redovisas i nettoomsättning.
Anställningsrelaterad information
För ytterligare upplysningar, se noter under sektion G.
Ersättningar efter avslutad anställning
Pensioner och andra ersättningar efter avslutad anställning klassi-
ficeras antingen som avgiftsbestämda eller förmånsbestämda planer.
Dessa inkluderar även gratifikationsplaner, medicinska planer och
”leave encashment”-planer som förväntas tillhandahållas anställda
under en längre period än 12 månader.
Nuvärdet av förmånsbestämda planer för nuvarande och tidigare
anställda beräknas med tillämpning av den s.k. ”projected unit credit
method”. Diskonteringsräntan för varje land bestäms med referens till
marknadens avkastning på förstklassiga företagsobligationer, vilka har
löptider approximerade till koncernens åtaganden. I länder där det inte finns
en djup marknad för sådana obligationer såsom i Sverige har marknadens
avkastning på statsobligationer använts. Beräkningarna baseras på
aktuariella antaganden och uppdateras årligen. Koncernens nettoskuld
för varje förmånsbestämd plan består av nuvärdet av pensionsåtaganden
reducerat med verkligt värde för plantillgångar och redovisas netto i
balansräkningen. När detta utgörs av en nettotillgång för koncernen så
begränsas värdet av den redovisade tillgången till nuvärdet av eventuellt
förekommande framtida återbetalningar från planen eller reduktioner
av framtida betalningar till planen benämnt tillgångsbegränsning.
Pensionstillgången redovisas som övrig långfristig finansiell tillgång.
Räntekostnaden på den förmånsbestämda planen och ränteintäkten
på plantillgångarna beräknas som ett räntenettobelopp och redovisas inom
Finansiella kostnader. Reduceringsvinster och -förluster till följd av omstrukt-
ureringsprogram redovisas som en del av omstruktureringskostnaderna.
Överlåtande av pensionsskulder betraktas som riskhanteringsaktiviteter som
drivs av koncernens treasuryfunktion, därför presenteras eventuella vinster
och förluster under Finansiella kostnader. Särskild löneskatt i Sverige redo-
visas som en del av respektive pensionskostnad och pensionsskuld.
Löneskatter hänförliga till aktuariella vinster och förluster är inkluderade
i bestämmandet av aktuariella vinster och förluster som rapporteras under
övrigt totalresultat (OCI).
För mer information, se not A2 ”Bedömningar och viktiga uppskattningar
för redovisningsändamål”.
Aktierelaterade ersättningar till anställda och styrelsen
Aktierelaterade ersättningar avser ersättningar till anställda, inklusive högre
chefer samt styrelseledamöter och regleras antingen med aktier eller kontant
ersättning.
Merparten av de tilldelade aktiebaserade programmen är kontantregle-
rade, förutom programmen för högre chefer. Dessa program är aktieregle-
rade. Aktiereglerade program kommer att regleras i moderbolagets B-aktier
förutsatt att de marknadsmässiga och icke-marknadsrelaterade intjänings-
villkoren är uppfyllda.
Aktiereglerade planer
Kompensationskostnader redovisas under intjänandeperioden baserat
på verkligt värde för Ericsson-aktien vid tilldelningstidpunkten, beaktande
prestations- och marknadsvillkor. Alla planer har servicevillkor, medan vissa
har prestations- eller marknadsvillkor. Exempel på prestationsvillkor är
intäkter och vinstmål medan marknadsvillkor hänförs till utvecklingen av
Moderbolagets aktiekurs i förhållande till en grupp av referensaktier.
För ytterligare information, se not G3 ”Aktierelaterade ersättningar”.
Kontantreglerade planer
De totala kompensationskostnaderna för en kontantreglerad plan är
samma belopp som betalas ut till de anställda vid datumet för slutet av
Not A1, forts.
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
38
Noter till koncernens ﬁnansiella rapporter
Ericsson 2025
intjänandeperioden. Det verkliga värdet för de syntetiska aktierna, vilka
utgör kontantvärdet för aktierna, räknas om och ändras under intjänande-
perioden och redovisas som en avsättning. I övriga avseenden är redovis-
ningen liknande den som gäller för en aktiereglerad plan. Kontantreglerade
program som avser anställdas aktierelaterade ersättningsprogram har
liknande intjäningskriterier som aktiereglerade program. Alla program
har tjänstevillkor, medan vissa har prestations- och marknadsrelaterade
intjäningsvillkor.
Icke verkställande styrelseledamöter kan välja att erhålla en del av sin
ersättning i form av syntetiska aktier, som kommer att konverteras till kon-
tanter i slutet av en specificerad intjänandeperiod baserat på marknadsvär-
det på B-aktier i Moderbolaget vid betalningstillfället.
För ytterligare information, se not G2 ”Information angående styrelse-
medlemmar och ledande befattningshavare” och not G3 ”Aktierelaterade
ersättningar”.
Övrigt
För ytterligare upplysningar, se noter under sektion H.
Inkomstskatter
Koncernens finansiella rapporter omfattar inkomstskatter både för aktuell
och uppskjuten skatt. Inkomstskatter inkluderar inte moms, försäljnings-/för-
brukningsskatter eller andra skatter som inte baseras på skattepliktig vinst.
Inkomstskatter redovisas i resultaträkningen, såvida inte den underliggande
transaktionen redovisas direkt mot eget kapital eller övrigt totalresultat
(OCI). I sådana fall redovisas även den tillhörande skatteeffekten direkt mot
eget kapital eller OCI. En aktuell skatteskuld eller skattefordran redovisas för
den beräknade skatt som ska betalas eller erhållas för det aktuella året eller
tidigare år.
Aktuell skatt och uppskjutna skatter beräknas med tillämpning av de
beräknade skattesatser och skatteregler som är beslutade eller i praktiken
beslutade per balansdagen i aktuella beskattningsområden.
Uppskjuten skatt redovisas för temporära skillnader mellan redovisade
värden på tillgångar och skulder och dess skattemässiga värden för out-
nyttjade underskottsavdrag och outnyttjade skattekrediter. Uppskjutna
skattetillgångar redovisas endast i den mån det är sannolikt att avdragsgilla
temporära skillnader och outnyttjade underskottsavdrag och outnyttjade
skattekrediter kommer att kunna utnyttjas mot framtida beskattningsbara
vinster. När det gäller redovisning av inkomstskatt avräknar koncernen aktu-
ell skattefordran mot aktuell skatteskuld och uppskjuten skattetillgång mot
uppskjuten skatteskuld i balansräkningen, när koncernen har en legal rätt
och en avsikt att göra det. Uppskjuten skatt redovisas inte för temporära
skillnader om det är sannolikt att den temporära skillnaden inte kommer att
återföras inom överskådlig framtid.
För mer information, se not A2 ”Bedömningar och viktiga uppskattningar
för redovisningsändamål”.
Kassaflödesanalys
Kassaflödesanalysen är upprättad enligt den indirekta metoden. Kassa-
flöden från utländska dotterbolag omräknas till genomsnittlig valutakurs
för perioden. Av praktiska skäl använder koncernen balansdagskursen från
föregående månadsslut som en approximation för periodens genomsnitt-
liga valutakurs, men avistakurs används vid rapportering av kassaflöde för
materiella transaktioner vid behov. Betalningar för dotterbolag förvärvade
eller avyttrade rapporteras som kassaflöde från investeringsaktiviteter, netto
efter kassa och likvida medel för förvärv eller avyttring respektive. Rörelser
i kassa ställd som säkerhet och banklån med kortare löptid än tre månader
(används för kortsiktiga likviditetssyften) redovisas netto under ”Övriga
finansieringsverksamheter”.
Kassa och likvida medel utgörs av kassa, bank och räntebärande place-
ringar som är mycket likvida monetära finansiella instrument med en åter-
stående löptid om högst tre månader räknat från anskaffningsdagen.
Redovisning av statliga bidrag
Statliga bidrag redovisas när det finns en rimlig säkerhet att Bolaget kan
följa de villkor som kommer med dem och att de kommer att mottas. Statliga
bidrag redovisas huvudsakligen i koncernens resultaträkning som ett avdrag
för motsvarande kostnad.
Klimatrelaterade överväganden
Bolaget har beaktat effekten av klimatrelaterade faktorer på de finan-
siella rapporterna, se not B5 ”Varulager”. I not G3 ”Aktierelaterade ersätt-
ningar” finns information om specifika klimatrelaterade mål för långsiktiga
incitamentsprogram.
Nya redovisningsregler och tolkningar
Den 1 januari 2025 tillämpade Bolaget följande tillägg publicerade av IASB,
vilka inte har haft någon väsentlig påverkan på koncernens finansiella
rapporter.
–
Ändringar i IAS 21 Effekter av ändrade valutakurser: brist på utbytbarhet
(utgiven 15 augusti 2023).
Nedanstående nya standarder, tillägg till standarder och tolkningar är ännu
inte gällande för räkenskapsåret som slutar 31 december 2025 och har inte
tillämpats i koncernens utarbetande av dessa finansiella rapporter.
IASB har publicerat följande nya tillägg till standarder med införandedatum
1 januari 2026. Koncernen har slutfört sin utvärdering och kommit till slut-
satsen att påverkan på finansiellt resultat eller de finansiella rapporterna är
immateriell:
–
Årliga förbättringar volym 11 (utgiven 18 juli 2024).
–
Ändringar i klassificering och värdering av finansiella instrument.
(Ändringar i IFRS 9 and IFRS 7) (utgiven 30 maj 2024).
–
Ändringar avseende kontrakt som refererar till naturberoende el
(Ändringar i IFRS 9 och IFRS 7) (utgiven december 2024).
IASB har publicerat följande nya standard med införandedatum
1 januari 2027:
–
I april 2024 utfärdade IASB en ny standard, IFRS 18, som kommer att
ersätta IAS 1 Utformning av finansiella rapporter. Standarden anger
kraven för presentation och redovisning av information i de finansiella
rapporterna för att säkerställa bättre jämförbarhet, konsekvens och
korrekt återgivning av en enhets tillgångar, skulder, eget kapital,
intäkter och kostnader. Den nya standardens största påverkan är på
resultaträkningen, där den innehåller mer specifik vägledning om hur
resultaträkningen ska presenteras, vilket kräver viss klassificering av
inkomster och kostnader samt delsummor som ska presenteras.
–
Påverkan vid övergång: Standarden gäller för de räkenskapsår som börjar
den 1 januari 2027 eller senare. Bolaget kommer att tillämpa den nya
standarden från och med den 1 januari 2027. Vid övergången kommer
företaget att tillämpa de nya presentations- och redovisningskraven
retroaktivt för alla presenterade perioder. Eftersom standarden endast
påverkar presentations- och redovisningskrav, och inte värdering av
poster som presenteras i de finansiella rapporterna, kommer den inte att
ha någon effekt på balanserade vinstmedel vid övergångsdatumet. Den
största effekten kommer att vara på presentationen av resultaträkningen
där vissa poster, såsom valutadifferensskillnader, klassificeras annorlunda
i resultaträkningen. Dessutom kommer nya delsummor att införas,
såsom rörelsevinst. Därför kommer informationen för tidigare år att
omräknas. När standarden tillämpas kommer i not en brygga mellan IAS
1-presentationen och den nya IFRS 18-presentationen att presenteras.
–
Företaget utvärderar fortfarande den detaljerade påverkan som över-
gången till IFRS 18 kommer att ha på de finansiella rapporterna.
A2
Bedömningar och viktiga uppskattningar
för redovisningsändamål
Upprättandet av de finansiella rapporterna och tillämpningen av redovis-
ningsprinciper baseras ofta på ledningens bedömningar och på uppskatt-
ningar och antaganden som anses vara rimliga och väl bedömda vid den
tidpunkt då bedömningen görs. Men med andra bedömningar, antaganden
eller uppskattningar kan resultatet emellertid bli ett annat och händelser
kan inträffa som kan kräva en väsentlig justering av det redovisade värdet
för den berörda tillgången eller skulden. Exempel på detta kan inträffa vid
förändring av strategi eller omstrukturering. Nedan anges de viktigaste redo-
visningsprinciperna vars tillämpning baseras på sådana bedömningar och
de viktigaste källorna till osäkerhet i uppskattningar som koncernen anser
kan ha den mest materiella inverkan på koncernens redovisade resultat och
ekonomiska ställning.
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
Ericsson 2025
Noter till koncernens ﬁnansiella rapporter
39
Bedömningar
De bedömningar som görs vid tillämpningen av Bolagets redovisnings-
principer och som har störst inverkan på de finansiella rapporterna är
följande:
Värdering av varulager
I situationer där överskottslagersaldon identifieras görs uppskattningar av
nettoförsäljningsvärden för överskottsvolymerna.
Vid avsättningar för varulagerinkurans tas hänsyn till åldrande, historisk
konsumtion och bedömningar av marknadens efterfrågan. Det kan också
finnas bedömningar kring interna och externa omständigheter, till exempel
tillbakadragande av en produkt eller ekonomiska och politiska förändringar
på den globala marknaden.
Förvärvade kundrelationer, immateriella produkträttigheter och
övriga immateriella tillgångar inklusive goodwill
I samband med initial redovisning och senare omvärderingar gör ledningen
bedömningar av både grundläggande antaganden och indikatorer på
nedskrivningsbehov.
Ledningens bedömning krävs när en allokering av en förvärvsanalys görs,
till exempel vid bestämmande av verkliga värden för förvärvade immateriella
tillgångar. Bedömning krävs även för att definiera kassagenererande enheter
för prövning av nedskrivningsbehov.
Avsättningar och eventualförpliktelser
Företagsledningen gör en bedömning av omfattningen av skyldigheterna
eller den möjliga förpliktelsen när den bestämmer sannolikheten för utfallet.
Vidare bedömning krävs för att fastställa värdet på ett åtagande eftersom
det baseras på koncernens bästa uppskattning av vilka framtida utgifter som
kommer att krävas för att uppfylla åtagandet eller möjliga åtagandet.
Pensioner och andra ersättningar efter avslutad anställning
Antagandena om diskonteringsränta baseras på högkvalitativa företags-
obligationer med fast ränta med en löptid som ligger så nära som möjligt
för koncernens löptider på pensionsplaner. I de länder där det inte finns en
djup marknad för högkvalitativa företagsobligationer ska marknadsräntor
för statsobligationer användas. Bedömningar görs för att fastställa om det
finns en fungerande marknad för högkvalitativa företagsobligationer i varje
land när utvärderingen av den bäst anpassade marknadsavkastningen görs.
I Sverige använder Bolaget marknadsavkastningen från statsobligationer för
att värdera sin pensionsskuld.
Viktigaste källor till osäkerhet i uppskattningar
De viktigaste antagandena om framtiden och andra viktiga källor till osäker-
het i uppskattningarna på balansdagen, som har en betydande risk för att
orsaka en väsentlig justering av de redovisade värdena för tillgångar och
skulder under nästkommande räkenskapsår, är följande:
Intäktsredovisning
Koncernen använder estimat för att fastställa belopp och tidpunkter för
intäktsföring, särskilt för att bestämma transaktionspris och dess fördelning
mellan identifierade prestationsåtaganden under kontraktet.
Transaktionspris, inklusive rörlig ersättning som påverkar kontraktsskulder,
t ex intäkter från volymrabatter, estimeras vid kontraktets start (och period-
iskt därefter). Bedömningar används i estimatprocessen baserat på tidigare
erfarenheter av typ av affär och kund. Detta inkluderar bedömningar av pris-
justeringar baserat på senast tillgängliga information om kontraktsförhand-
lingar vilka skulle kunna ha en retroaktiv påverkan på priser för produkter och
tjänster vilka redan är beställda eller levererade.
Det rörliga ersättningsbeloppet och dess inverkan på kontraktsskulden,
kan också vara beroende av en slutlig avstämning med kunden. För att få
en tillförlitlig uppskattning av detta belopp före avstämningen kan bedöm-
ningar göras med hjälp av både historisk information och en uppskattning
av sannolikheten för att den eventuella händelsen ska inträffa.
Ovanstående typer av uppskattningar ingår i kontraktsskulder. Per den
31 december 2025 uppgick det totala redovisade värdet av Kontraktsskulder
till SEK 36,9 (41,2) miljarder.
För mer detaljerad information, se not B6 ”Balansposter relaterade
till kundkontrakt”.
Värdering av varulager
Varulager värderas till det lägsta av anskaffningskostnad och nettoförsälj-
ningsvärde. Uppskattningar av lagervärdet, nedskrivningar och eventuell
återföring av sådan, krävs när det gäller prognostiserade försäljnings-
volymer, priser och lagerbalanser.
Per den 31 december 2025 uppgick lagernedskrivningar för perioden till
SEK 2,1 (3,3) miljarder eller 8 % (11 %) av bruttolagret.
Per den 31 december 2025 återfördes lagernedskrivningar under perioden
med SEK 1,5 (2,0) miljarder eller 6 % (7 %) av bruttolagret. För mer detalje-
rad information, se not B5 ”Varulager”.
Förvärvade kundrelationer, immateriella produkträttigheter och
övriga immateriella tillgångar inklusive goodwill
I samband med initial redovisning uppskattas framtida kassaflöden, för att
säkerställa att de redovisade värdena inte överstiger de uppskattade dis-
konterade kassaflödena för denna typ av tillgångar. Efter den första redo-
visningen prövas nedskrivningsbehovet när det finns indikationer på att
tillgången har minskat i värde. Dessutom prövas nedskrivningsbehovet för
goodwill årligen i samband med uppdaterade affärsplaner. En indikation på
nedskrivning kan vara väsentliga avvikelser i faktiska kassaflöden jämfört
med affärsplanen samt nya uppskattningar som indikerar lägre framtida
kassaflöden. Osäkerhet i uppskattningar bedöms vara högre för segment
Enterprise än de övriga segmenten under de kommande tolv månaderna.
Beroende på osäkerheten kring hur marknaden förväntas ta emot nya tek-
nologier. Nedskrivningar av immateriella tillgångar och goodwill uppgick till
SEK –0,1 (–15,3) miljarder för 2025.
Per den 31 december 2025 uppgick förvärvade immateriella tillgångar
till SEK 52,5 (64,0) miljarder, inklusive goodwill om SEK 46,9 (56,1) miljarder.
Mer information om goodwill och immateriella tillgångar exklusive good-
will finns i not A1 ”Väsentliga redovisningsprinciper”. Uppskattningar som
är relaterade till förvärvade immateriella tillgångar baseras på likartade
antaganden och risker som för goodwill. För mer information, se not C1
”Immateriella tillgångar”.
Avsättningar och eventualförpliktelser
De viktigaste källorna för uppskattning av osäkerhet när det gäller avsätt-
ningar är bedömning av sannolikheten för ett utflöde av resurser och om
ett tillförlitligt estimat kan göras. Osäkerhet i bedömningen finns avseende
pågående interna utredningar, förhandlingar och andra frågor med mynd-
igheter och tillsynsmyndigheter. Bolaget fortsätter att fullt ut samarbeta
med U.S. Department of Justice i dess utredning av frågor som diskuterades
i den interna Irakutredningen från 2019 och i relaterade frågor som rör juris-
diktioner, bland annat Irak. Bolaget tillhandahåller ytterligare dokument
och annan information som fortsätter att efterfrågas av U.S. Department of
Justice. Omfattning och varaktigheten av den utredningen fortsätter att vara
oviss. Osäkerhet råder i uppskattningen avseende förväntade uppgörelser i
samband med rättstvister och tvister som omfattar immaterialrättsliga frågor
såsom patent, eftersom de kan pågå under flera år och utfallet är okänt
.
Uppskattning av osäkerhet råder när det gäller leverantörsåtaganden och
leverantörsförlustkontrakt. När företaget ingår avtal med leverantörer om
åtagande finns det osäkerhet i uppskattningen om de volymer som företaget
åtagit sig kommer att uppfyllas på lång sikt och, om tillämpligt, storleken på
förlustkontraktsreserven.
Samma bedömning av osäkerheter som beskrivs ovan gäller även
eventualförpliktelser. Eftersom eventualförpliktelser enbart kan bekräftas
i framtiden baserat på upplösningen av ett rättsfall eller tvist krävs det att
ledningen bedömer möjligheten av en negativ händelse och ett potentiellt
belopp för att lösa den. En eventualförpliktelse kan existera vid årets slut
och/eller en kostnad (avsättning) kan behöva redovisas vid ett senare tillfälle
baserat på de senaste förhållandena och status för ett potentiellt åtagande.
Avsättningar och eventualförpliktelser ses regelbundet över baserat på
den senaste informationen som finns tillgänglig och justeras för att reflektera
koncernens bästa bedömning av möjliga utfall.
Per den 31 december 2025 uppgick avsättningar till SEK 8,7 (11,7)
miljarder. Mer detaljerad information finns i not D1 ”Avsättningar”.
Per den 31 december 2025 uppgick eventualförpliktelser till SEK 4,1 (3,6)
miljarder. Mer detaljerad information finns i not D2 ”Eventualförpliktelser”
inklusive en beskrivning av eventualförpliktelser som inte kan kvantifieras.
Not A2, forts.
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
40
Noter till koncernens ﬁnansiella rapporter
Ericsson 2025
Pensioner och andra ersättningar efter avslutad anställning
Redovisningen av kostnader för förmånsbaserade pensioner och andra
tillämpliga ersättningar efter avslutad anställning baseras på aktuariella
beräkningar som utgår från betydelsefulla uppskattningar om diskonterings-
ränta, framtida löneökningar, personalomsättning och livslängd. Effekten av
att tillämpa en alternativ diskonteringsränta baserad på svenska bostads-
obligationer och känsligheten hos de viktigaste bedömningarna och antag-
andena som används vid värderingen av de huvudsakliga pensionsplanerna
upplyses om i not G1 ”Ersättning efter avslutad anställning”. Per den 31
december 2025 uppgick förmånsbestämda förpliktelser för pensioner och
övriga ersättningar efter avslutad anställning till SEK 73,7 (86,6) miljarder
och verkligt värde av förvaltningstillgångar till SEK 57,8 (64,4) miljarder.
Uppskjuten skatt
Värderingen av uppskjutna skattefordringar innefattar en uppskattning av
avdragsrätten för kostnader som ännu inte är skattepliktiga och uppskatt-
ningar avseende tillräckliga framtida skattepliktiga intäkter för att möjliggöra
utnyttjande av underskottsavdrag och/eller skattetillgodohavanden i olika
beskattningsområden. Samtliga uppskjutna skattefordringar är föremål för
årlig översyn av sannolikt nyttjande.
Värderingen av temporära skillnader, underskottsavdrag och skatte-
krediter baseras på ledningens uppskattningar av framtida skattepliktiga
inkomster i olika beskattningsområden mot vilka temporära skillnader,
underskottsavdrag och skattekrediter kan utnyttjas. Dessa bedömningar
baseras primärt på affärsplaner för koncernens bedömda utfall avseende
framtida beskattningsbara vinster.
Per den 31 december 2025 uppgick värdet på uppskjutna skatte-
fordringar till SEK 16,9 (24,4) miljarder. För mer detaljerad information,
se not H1 ”Skatter”.
Redovisning av inkomstskatt, mervärdesskatt och andra skatter
Redovisningen av inkomstskatt baseras på utvärdering av inkomstskatt i alla
beskattningsområden där vinst uppstår. Enligt vad som föreskrivs i IFRIC 23
beaktas endast osäkerhet om inkomstskattemässig behandling om och när
inkomstskatteposter redovisas och värderas i de finansiella rapporterna.
Tillgångar relaterade till mervärdesskatt och andra skatter bedöms
separat för nyttjande i varje beskattningsområde i enlighet med lokala
bestämmelser.
Den totala komplexiteten i de regler som rör skatter och redovisningen
av dessa kräver företagsledningens engagemang i bedömningar av klassi-
ficering av transaktioner och i uppskattningar av sannolika utfall av yrkade
avdrag och/eller tvister.
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
Ericsson 2025
Noter till koncernens ﬁnansiella rapporter
41
Sektion B – Affärsverksamhet
B1
Segment
Segment
Vid fastställandet av Ericssons rörelsesegment har hänsyn tagits till den
finansiella rapportering som granskas av Bolagets högste beslutsfattare
(Chief Operating Decision Maker). Hänsyn har också tagits till vilka markna-
der och vilken typ av kunder produkterna och tjänsterna ska attrahera samt
vilka distributionskanaler de säljs genom. Enhetlighet kring faktorer som
teknik, forskning och utveckling har också spelat in. För att spegla
koncernens affärsinriktning rapporteras tre rörelsesegment:
– Networks
–
Cloud Software and Services
– Enterprise.
Segment Networks
erbjuder hårdvara, mjukvara och tjänster för intelligenta
tillförlitliga och flexibla 5G-nät. Det omfattar energieffektiv RAN med en
AI-anpassad mjukvaruarkitektur, som kan driftsättas på Ericsson
Silicon och tredje parts CPU-/GPU-processorer, kostnadseffektiva
transportnät och avancerade aktiva/passiva antenner.
Tjänsteportföljen omfattar driftsättning och livscykelhantering.
Segment Cloud Software and Services
tillhandahåller kärnnät, näthan-
tering, affärs- och verksamhetsstödjande system samt nätverksamhet
levererad som Managed Services. Erbjudandena omfattar säker data- och
röstanslutning, verktyg för att generera intäkter från och samordna tjänster,
samt näthantering med avsiktsbaserad drift för att förbättra nätprestanda,
flexibilitet och operativ effektivitet.
Segment Enterprise
erbjuder säker och pålitlig konnektivitet via
privat 5G, inomhustäckning och trådlöst WAN, och orkestrerar molnhante-
rade trådlösa plattformar med AI-förstärkt säkerhet och realtidsoptimering.
Erbjudandet inkluderar även nästa generations nätverksmedvetna
kommunikationslösningar som gör avancerade mobilnätsfunktioner till-
gängliga för utvecklare och stödjer företagens hyperkonnektivitet.
Portföljen inkluderar Global Communications Platform, Wireless Wide
Area Networks (WWAN) och privata 5G-nät.
Other
utgörs av medieverksamheter och övriga icke-allokerade
verksamheter.
Marknadsområden
Marknadsområdena är Bolagets främsta försäljningskanaler med ansvar
för att sälja och leverera lösningar till kund. Marknadsområdena har minskat
från fem till fyra jämfört med föregående år.
Bolaget är verksamt över hela världen och rapporterar verksamheten
indelat i fyra geografiska marknadsområden:
–
Nord- och Sydamerika
–
Europa, Mellanöstern och Afrika
–
Sydostasien, Oceanien och Indien
– Nordostasien.
Segment Enterprise har en flerkanalig distributionsmodell mot marknaden.
Försäljningen från segmenten Enterprise och Other samt patent- och
licensintäkter rapporteras externt inom marknadsområdet Other.
Större kunder
Merparten av försäljningen utgörs av stora fleråriga avtal med ett begränsat
antal större kunder. Av en kundbas om drygt 500 kunder, i första hand leve-
rantörer av kommunikationstjänster, står de 10 största kunderna för 46 %
(44 % under 2024 och 43 % under 2023) av omsättningen. Dessa kunder
rapporterades under segment Networks och Cloud Software and Services.
Ericssons största kund svarade för cirka 14 % (13 % under 2024 och 8 %
under 2023) och den näst största kunden svarade för 8 % (8 % under 2024
och 7 % under 2023) av omsättningen.
Segmentsinformation 2025

|  | Cloud Software |  |  | Koncernen/
| Networks | and Services | Enterprise | Other | Totalt segment
Nettoomsättning segment | 151 014 | 62 715 | 21 117 | 1 835 | 236 681
Nettoomsättning | 151 014 | 62 715 | 21 117 | 1 835 | 236 681
Bruttoresultat | 75 103 | 26 132 | 11 378 | 55 | 112 668
Bruttomarginal (%) | 49,7 % | 41,7 | 53,9 % | 3,0 % | 47,6 %
Resultat före finansiella poster och inkomstskatt (EBIT) 1) | 29 809 | 5 996 | 3 239 | –410 | 38 634
EBIT-marginal (%) | 19,7 % | 9,6 % | 15,3 % | –22,3 % | 16,3 %
Finansiella intäkter och kostnader, netto |  |  |  |  | –332
Resultat efter finansiella poster |  |  |  |  | 38 302
Inkomstskatt |  |  |  |  | –9 588
Årets resultat |  |  |  |  | 28 714
Övrig segmentsinformation |  |  |  |  |
Andel av resultat från intresseföretag | 131 | 9 | –93 | 7 | 54
Avskrivningar på immateriella tillgångar | –1 865 | –19 | –1 726 | –1 | –3 611
Avskrivningar på materiella anläggningstillgångar | –3 835 | –1 212 | –208 | –43 | –5 298
Nedskrivningar | –180 | –58 | –91 | –3 | –332
Omstruktureringskostnader | –1 006 | –1 154 | –138 | –39 | –2 337
Vinst/förlust på aktier och andelar samt försäljning av verksamheter 1) | 266 | –20 | 7 907 | –267 | 7 886

1)
Segmentet Enterprise inkluderar en vinst om SEK 7,6 miljarder för avyttringen av iconectiv. För ytterligare information, se not B4 ”Övriga rörelseintäkter och rörelsekostnader.”
Not B1, forts.
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
42
Noter till koncernens ﬁnansiella rapporter
Ericsson 2025
Segmentsinformation 2024

|  | Cloud Software |  |  | Koncernen/
| Networks | and Services | Enterprise | Other | Totalt segment
Nettoomsättning segment | 158 207 | 62 635 | 24 863 | 2 175 | 247 880
Nettoomsättning | 158 207 | 62 635 | 24 863 | 2 175 | 247 880
Bruttoresultat | 73 648 | 23 021 | 12 788 | –92 | 109 365
Bruttomarginal (%) | 46,6 % | 36,8 % | 51,4 % | –4,2 % | 44,1 %
Resultat före finansiella poster och inkomstskatt (EBIT) 1)2) | 25 665 | –435 | –22 083 | 1 166 | 4 313
EBIT-marginal (%) | 16,2 % | –0,7 % | –88,8 % | 53,6 % | 1,7 %
Finansiella intäkter och kostnader, netto |  |  |  |  | –1 724
Resultat efter finansiella poster |  |  |  |  | 2 589
Inkomstskatt |  |  |  |  | –2 215
Årets resultat |  |  |  |  | 374
Övrig segmentsinformation |  |  |  |  |
Andel av resultat från intresseföretag | 94 | 2 | – | –342 | –246
Avskrivningar på immateriella tillgångar | –1 288 | –30 | –2 661 | –1 | –3 980
Avskrivningar på materiella anläggningstillgångar | –4 187 | –1 381 | –274 | –198 | –6 040
Nedskrivningar 1) | –305 | –87 | –15 308 | –14 | –15 714
Omstruktureringskostnader | –1 899 | –2 434 | –511 | –168 | –5 012
Vinst/förlust på aktier och andelar samt försäljning av verksamheter | –7 | 10 | –165 | 17 | –145

1)
Segmentet Enterprise inkluderar nedskrivning av goodwill och immateriella tillgångar om SEK –15,3 miljarder främst hänförligt till förvärvet av Vonage under 2022. För ytterligare information, se not C1
”Immateriella tillgångar.”
2)
Segmentet Other inkluderar en intäkt på SEK 1,9 miljarder från en uppgörelse gällande en affärstvist, se not B4 ”Övriga rörelseintäkter och rörelsekostnader.”
Segmentsinformation 2023

|  | Cloud Software |  |  | Koncernen/
| Networks | and Services | Enterprise | Other | Totalt segment
Nettoomsättning, segment | 171 442 | 63 630 | 25 745 | 2 534 | 263 351
Nettoomsättning | 171 442 | 63 630 | 25 745 | 2 534 | 263 351
Bruttoresultat | 67 959 | 22 088 | 12 016 | –461 | 101 602
Bruttomarginal (%) | 39,6 % | 34,7 % | 46,7 % | –18,2 % | 38,6 %
Resultat före finansiella poster och inkomstskatt (EBIT) 1) | 19 382 | –220 | –38 336 | –1 152 | –20 326
EBIT-marginal (%) | 11,3 % | –0,3 % | –148,9 % | –45,5 % | –7,7 %
Finansiella intäkter och kostnader, netto |  |  |  |  | –2 993
Resultat efter finansiella poster |  |  |  |  | –23 319
Inkomstskatt |  |  |  |  | –2 785
Årets resultat |  |  |  |  | –26 104
Övrig segmentsinformation |  |  |  |  |
Andel av resultat från intresseföretag | 83 | 41 | – | – | 124
Avskrivningar på immateriella tillgångar | –1 013 | –43 | –3 401 | –1 | –4 458
Avskrivningar på materiella anläggningstillgångar | –4 460 | –1 470 | –274 | –495 | –6 699
Nedskrivningar 1) | –527 | –176 | –31 952 | –77 | –32 732
Omstruktureringskostnader | –4 437 | –1 924 | –173 | 13 | –6 521
Vinst/förlust på aktier och andelar samt försäljning av verksamheter | –24 | –39 | –16 | –206 | –285

1)
Segmentet Enterprise inkluderar nedskrivning av goodwill om SEK –31,9 miljarder hänförligt till förvärvet av Vonage. För ytterligare information, se not C1 ”Immateriella tillgångar”.
Produkter och tjänster per segment

|  | Cloud Software |  |  |
| Networks | and Services | Enterprise | Other | Totalt
2025 |  |  |  |  |
Produkter | 115 488 | 24 016 | 4 230 | – | 143 734
Tjänster | 35 526 | 38 699 | 16 887 | 1 835 | 92 947
Totalt | 151 014 | 62 715 | 21 117 | 1 835 | 236 681
2024 |  |  |  |  |
Produkter | 121 814 | 22 409 | 5 927 | – | 150 150
Tjänster | 36 393 | 40 226 | 18 936 | 2 175 | 97 730
Totalt | 158 207 | 62 635 | 24 863 | 2 175 | 247 880
2023 |  |  |  |  |
Produkter | 131 393 | 21 672 | 5 704 | –4 | 158 765
Tjänster | 40 049 | 41 958 | 20 041 | 2 538 | 104 586
Totalt | 171 442 | 63 630 | 25 745 | 2 534 | 263 351

Not B1, forts.
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
Ericsson 2025
Noter till koncernens ﬁnansiella rapporter
43

|  |  |  |  |  | Långfristiga
Marknadsområden 2025 | Nettoomsättning | tillgångar 5)
|  | Cloud Software |  |  |  |
| Networks | and Services | Enterprise | Other | Totalt | Totalt
Nord- och Sydamerika 1) | 64 700 | 18 248 | 486 | –1 | 83 433 | 13 427
Europa, Mellanöstern och Afrika 2) | 42 485 | 27 387 | 876 | – | 70 748 | 57 812
Sydostasien, Oceanien och Indien 3) | 19 269 | 9 499 | 46 | – | 28 814 | 1 350
Nordostasien 4) | 11 691 | 4 308 | 12 | – | 16 011 | 1 271
Övrigt 1)2)3)4)6) | 12 869 | 3 273 | 19 697 | 1 836 | 37 675 | –
Totalt | 151 014 | 62 715 | 21 117 | 1 835 | 236 681 | 73 860
1) varav i USA 6) |  |  |  |  | 96 467 | 10 932
2) varav i EU 6) |  |  |  |  | 34 665 | 43 559
varav i Sverige 6) |  |  |  |  | 3 384 | 42 565
3) varav i Indien 6) |  |  |  |  | 12 267 | 962
4) varav i Japan 6) |  |  |  |  | 8 493 | 202
4) varav i Kina 6) |  |  |  |  | 8 197 | 944

5)
Totala långfristiga tillgångar exklusive finansiella instrument, uppskjutna skattefordringar samt pensionstillgångar.
6)
Inkluderar patent-och licensintäkter rapporterade under Övrigt, som allokeras baserat på kundens landstillhörighet. Övrig försäljning hänförs till land baserat på destinationen för levererade
produkter och tjänster.

|  |  |  |  |  | Långfristiga 5)
Marknadsområden 2024 | Nettoomsättning | tillgångar
|  | Cloud Software |  |  |  |
| Networks | and Services | Enterprise | Other | Totalt | Totalt
Nord- och Sydamerika 1)7) | 66 466 | 18 569 | 619 | 87 | 85 741 | 19 567
Europa, Mellanöstern och Afrika 2)7) | 42 597 | 27 783 | 942 | –12 | 71 310 | 65 594
Sydostasien, Oceanien och Indien 3) | 23 259 | 9 114 | 37 | – | 32 410 | 1 005
Nordostasien 4) | 14 477 | 4 142 | 18 | 124 | 18 761 | 1 374
Övrigt 1)2)3)4)6)7) | 11 408 | 3 027 | 23 247 | 1 976 | 39 658 | –
Totalt | 158 207 | 62 635 | 24 863 | 2 175 | 247 880 | 87 540
1) varav i USA 6) |  |  |  |  | 98 265 | 17 175
2) varav i EU 6) |  |  |  |  | 35 264 | 62 126
varav i Sverige 6) |  |  |  |  | 2 341 | 61 065
3) varav i Indien 6) |  |  |  |  | 15 194 | 569
4) varav i Japan 6) |  |  |  |  | 9 072 | 199
4) varav i Kina 6) |  |  |  |  | 10 221 | 1 007

5)
Totala långfristiga tillgångar exklusive finansiella instrument, uppskjutna skattefordringar samt pensiontillgångar.
6)
Inkluderar patent-och licensintäkter rapporterade under Övrigt, som allokeras baserat på kundens landstillhörighet. Övrig försäljning hänförs till land baserat på destinationen för levererade
produkter och tjänster.
7)
2024 har omräknats för att visa förändringen i marknadsområdesstrukturen som genomfördes 2025.

|  |  |  |  |  | Långfristiga 5)
Marknadsområden 2023 | Nettoomsättning | tillgångar
|  | Cloud Software |  |  |  |
| Networks | and Services | Enterprise | Other | Totalt | Totalt
Nord- och Sydamerika 1)7) | 54 800 | 18 433 | 274 | 125 | 73 632 | 34 714
Europa, Mellanöstern och Afrika 2)7) | 45 031 | 28 457 | 614 | 72 | 74 174 | 63 170
Sydostasien, Oceanien och Indien 3) | 43 235 | 10 038 | 36 | 9 | 53 318 | 886
Nordostasien 4) | 18 986 | 4 720 | 37 | 189 | 23 932 | 1 775
Övrigt 1)2)3)4)6)7) | 9 390 | 1 982 | 24 784 | 2 139 | 38 295 | 1
Totalt | 171 442 | 63 630 | 25 745 | 2 534 | 263 351 | 100 546
1) varav i USA 6) |  |  |  |  | 85 313 | 32 133
2) varav i EU 6) |  |  |  |  | 34 257 | 59 456
varav i Sverige 6) |  |  |  |  | 1 774 | 58 728
3) varav i Indien 6) |  |  |  |  | 31 205 | 535
4) varav i Japan 6) |  |  |  |  | 10 139 | 132
4) varav i Kina 6) |  |  |  |  | 10 716 | 1 449

5)
Totala långfristiga tillgångar exklusive finansiella instrument, uppskjutna skattefordringar samt pensiontillgångar.
6)
Inkluderar patent-och licensintäkter rapporterade under Övrigt, som allokeras baserat på kundens landstillhörighet. Övrig försäljning hänförs till land baserat på destinationen för levererade
produkter och tjänster.
7)
2023 har omräknats för att visa förändringen i marknadsområdesstrukturen som genomfördes 2025.
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
44
Noter till koncernens ﬁnansiella rapporter
Ericsson 2025
B2
Nettoomsättning

| 2025 | 2024 | 2023
Hårdvara | 88 612 | 93 521 | 99 642
Mjukvara | 55 122 | 56 629 | 59 123
Tjänster | 92 947 | 97 730 | 104 586
Totalt | 236 681 | 247 880 | 263 351
varav patent- och licensintäkter | 14 506 | 13 962 | 11 101
varav export från Sverige | 134 341 | 133 339 | 125 242

B3
Kostnader per kostnadsslag

| 2025 | 2024 | 2023
Varor och tjänster | 104 762 | 127 649 | 127 214
Ersättningar till anställda | 90 649 | 93 405 | 101 438
Avskrivningar | 8 909 | 10 020 | 11 157
Nedskrivningar, inkuransreserver och |  |  |
omvärderingar | 2 200 | 3 969 | 4 996
Lagerförändring, netto | 929 | 10 208 | 9 304
Aktivering av utvecklingskostnader | –1 138 | –1 300 | –2 173
Totala kostnader för sålda varor |  |  |
och tjänster samt rörelseomkostnader | 206 311 | 243 951 | 251 936

De totala omstruktureringskostnaderna för 2025 var SEK 2,3 (5,0 för 2024
och 6,5 för 2023) miljarder, vilka hänför sig till kostnadsbesparingsaktiv-
iteterna under året. Omstruktureringskostnader ingår i de kostnader som
presenteras ovan och består i huvudsak av ersättningar till anställda.
Omstruktureringskostnader per funktion

| 2025 | 2024 | 2023
Kostnader för sålda varor och tjänster | 1 277 | 2 046 | 2 802
FoU-kostnader | 579 | 2 119 | 2 431
Försäljnings- och administrationskostnader | 481 | 847 | 1 288
Totalt | 2 337 | 5 012 | 6 521

B4
Övriga rörelseintäkter och rörelsekostnader

| 2025 | 2024 | 2023
Övriga rörelseintäkter |  |  |
Vinst vid försäljning av immateriella till- |  |  |
gångar och materiella anläggningstillgångar | 65 | 13 | 17
Vinst från investeringar och försäljning |  |  |
av verksamheter 1) | 8 489 | 409 | 136
Övriga rörelseintäkter 2) | 835 | 2 807 | 841
Totalt | 9 389 | 3 229 | 994
Övriga rörelsekostnader |  |  |
Förlust vid försäljning av immateriella till- |  |  |
gångar och materiella anläggningstillgångar | –3 | –21 | –
Förlust från investeringar och försäljning av |  |  |
verksamheter 1) | –603 | –554 | –421
Nedskrivning av goodwill 3) | – | –1 260 | –31 897
Övriga rörelsekostnader | –573 | –764 | –541
Totalt | –1 179 | –2 599 | –32 859

1)
2025 inkluderar en vinst om SEK 7,6 miljarder för avyttringen av iconectiv. Information om avytt-
ringar presenteras i not E2 ”Företagsförvärv/avyttringar”.
2)
2024 inkluderar en intäkt om SEK 1,9 miljarder relaterad till en överenskommelse rörande en
kommersiell tvist.
3)
Inkluderar en nedskrivning om SEK–1,3 miljarder för 2024 och SEK–31,9 miljarder för 2023 främst
hänförlig till förvärvet av Vonage. För ytterligare information om nedskrivning av goodwill, se not
C1 ”Immateriella tillgångar”.
B5
Varulager

| 2025 | 2024
Komponenter | 5 603 | 6 948
Färdiga varor | 10 111 | 11 701
Pågående arbete för annans räkning | 7 737 | 8 476
Totalt | 23 451 | 27 125

Värdet av varulager som redovisas och inkluderas i kostnad för sålda varor
uppgår till SEK 34 817 (56 275) miljoner.
Under perioden har nedskrivningar av varulager till nettoförsäljnings-
värde kostnadsförts med SEK 2 094 (3 329) miljoner. Nedskrivningar redu-
cerades med SEK 1 461 (2 004) miljoner avseende återföringar. Tidigare
nedskrivningar har återförts främst till följd av förändringar i uppskattad
kundefterfrågan.
Pågående arbete för annans räkning innehåller kostnader vilka är
nedlagda fram till periodslut för kundprojekt där prestationsåtaganden ännu
inte är fullt uppfyllda. Dessa nedlagda kostnader kommer att redovisas som
kostnad för sålda varor då hänförliga intäkter redovisas i resultaträkningen.
Bolagets nuvarande klimatrelaterade strategi att ha en portfölj med
energiprestandaprodukter kan komma att påverka lageråtervinning när
kunderna kräver snabb ersättning och ökade volymer av de mest energi-
effektiva produkterna. Det aktuella erbjudandet inom radioprodukter
avspeglar i stort den senaste energieffektiva tekniken, och fortlöpande
förbättringar förväntas i framtiden. Dessa faktorer har inräknats i risk-
utvärderingen för lagerinkurans vid årsslutet.
Påverkan från klimatförändringar beträffande produktionsanläggningar
har också identifierats som en potentiell klimatrelaterad risk för Bolagets
verksamhet, även om dessa risker till största delen avhjälps genom att ha
lämpliga försäkringar för skada på lager och fasta tillgångar, samt potentiella
verksamhetsavbrott. Bolaget har även en global produktionskapacitet, såväl
som geografiskt spridda inköpskanaler för att motverka risker av leverans-
avbrott på grund av naturkatastrofer, inklusive allvarliga väderhändelser.
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
Ericsson 2025
Noter till koncernens ﬁnansiella rapporter
45
B6
Balansposter relaterade till kundkontrakt

| 2025 | 2024
Kundfinansiering | 1 090 | 4 522
Kundfordringar 1) | 40 327 | 44 151
Kontraktstillgångar | 7 333 | 6 924
Kontraktsskulder | 36 867 | 41 229
Uppskjutna försäljningsprovisioner 2) | 954 | 1 195

1)
Totala kundfordringar inkluderar SEK 144 (177) miljoner relaterat till intresseföretag.
2)
Av totala uppskjutna försäljningsprovisioner, presenteras SEK 506 (491) miljoner som kortfristiga.
Den långfristiga balansen presenteras under Övriga långfristiga finansiella tillgångar (se not F3
”Finansiella tillgångar, långfristiga”) och den kortfristiga balansen under Övriga kortfristiga
fordringar (se not B7 ”Övriga kortfristiga fordringar).
Amorteringen av uppskjutna försäljningsprovisioner uppgick under året
till SEK 610 (571) miljoner.
För information gällande kreditrisker och nedskrivningar av kundkontrakts-
relaterade balanser, se not F1 ”Finansiell riskhantering”.
Intäkter under perioden

| 2025 | 2024
Intäktsföring relaterad till kontraktsskuldens ingående |  |
balans för perioden | 30 249 | 23 980
Intäktsföring relaterad till prestationsåtaganden |  |
uppfyllda, eller delvis uppfyllda, under föregående |  |
rapportperioder | 780 | 138

Transaktionspris allokerat till återstående prestationsåtaganden

| 2025 | 2024
Ackumulerat belopp av transaktionspris |  |
allokerat till ännu ej uppfyllda, eller delvis |  |
ej uppfyllda, prestationsåtaganden | 122 539 | 134 199

Koncernen förväntar sig att transaktionspriset allokerat till återstående
prestationsåtaganden kommer att redovisas som intäkt enligt följande
approximering: 71 % under 2026, 19 % under 2027 och resterande 10 %
under 2028 och senare.
B7
Övriga kortfristiga fordringar

| 2025 | 2024
Förutbetalda kostnader | 2 390 | 2 659
Förskott till leverantörer | 46 | 47
Derivat tillgångar 1) | 2 933 | 185
Övriga skatter 2) | 2 035 | 3 044
Övriga 3) | 2 516 | 3 326
Totalt | 9 920 | 9 261

1)
Se även not F1 ”Finansiell riskhantering”.
2)
Övriga skatter inkluderar i huvudsak momsfordringar.
3)
Inkluderar bland annat lån till intresseföretag, uppskjutna försäljningsprovisioner och betalda
depositioner till tredje part.
B8
Leverantörsskulder

| 2025 | 2024
Leverantörsskulder till intresseföretag | 471 | 413
Leverantörsskulder exklusive intresseföretag | 25 864 | 29 760
Totalt | 26 335 | 30 173

Av beloppet för leverantörsskulder, utgörs leverantörsfakturor under
Ericssons program för betalning av leverantörer (SPP), enligt följande:

| 2025 | 2024
Ingående balans | 8 210 | 8 255
Nya fakturor | 26 319 | 24 984
Betalningar till bank | –24 369 | –25 615
Omräkningsdifferens | –523 | 586
Utgående balans 1) | 9 637 | 8 210
1) Varav leverantörer som redan erhållit betalningar |  |
ifrån bank vid årets slut. | 6 301 | 6 398

Omfång för betalningsförfallodagar för fakturor vid årets slut

| 2025 | 2024
Leverantörsfakturor under Ericssons program för | 76 till 180 | 76 till 180
betalning av leverantörer (SPP) | dagar | dagar
Leverantörsfakturor som inte ingår i Ericssons program | 0 till 154 | 0 till 180
för betalning av leverantörer (SPP) | dagar | dagar

B9
Övriga kortfristiga skulder

| 2025 | 2024
Upplupen ränta | 333 | 373
Upplupna kostnader | 28 369 | 31 377
varav personalrelaterade | 15 987 | 17 869
varav leverantörsrelaterade | 8 622 | 8 592
varav övriga 1) | 3 760 | 4 916
Derivat skulder 2) | 168 | 3 337
Övriga 3) | 5 168 | 5 590
Totalt | 34 038 | 40 677

1)
Avser huvudsakligen upplupna kostnader relaterade till kundprojekt.
2)
Se även not F1 ”Finansiell riskhantering”.
3)
Inkluderar bland annat moms och övriga löneavdrag.
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
46
Noter till koncernens ﬁnansiella rapporter
Ericsson 2025
Sektion C – Långfristiga tillgångar
C1
Immateriella tillgångar

|  |  |  |  | Kundrelationer,
| Balanserade |  |  | produkträttigheter och övriga
| utvecklingskostnader | Goodwill | immateriella tillgångar
| 2025 | 2024 | 2025 | 2024 | 2025 | 2024
Anskaffningsvärde |  |  |  |  |  |
Ingående balans | 24 571 | 22 983 | 95 202 | 91 185 | 85 060 | 80 810
Investeringar | 1 138 | 1 300 | – | – | 772 | 376
Poster avseende förvärvade/ |  |  |  |  |  |
avyttrade verksamheter 1) | –1 625 | – | –1 569 | –375 | –2 473 | –249
Utrangering | – | – | – | – | – | –314
Omklassificering | – | 20 | – | – | – | –
Omräkningsdifferens | –437 | 268 | –8 101 | 4 392 | –8 415 | 4 437
Utgående balans | 23 647 | 24 571 | 85 532 | 95 202 | 74 944 | 85 060
Ackumulerade avskrivningar |  |  |  |  |  |
Ingående balans | –16 233 | –14 560 | – | – | –54 688 | –50 405
Avskrivningar | –1 790 | –1 480 | – | – | –1 821 | –2 500
Poster avseende avyttrade |  |  |  |  |  |
verksamheter 1) | 1 625 | – | – | – | 2 282 | 184
Utrangering | – | – | – | – | – | 314
Omräkningsdifferens | 362 | –193 | – | – | 4 791 | –2 281
Utgående balans | –16 036 | –16 233 | – | – | –49 436 | –54 688
Ackumulerade nedskrivningar |  |  |  |  |  |
Ingående balans | –3 745 | –3 745 | –39 125 | –38 241 | –22 418 | –7 738
Poster avseende avyttrade |  |  |  |  |  |
verksamheter 1) | – | – | 475 | 375 | 122 | 65
Nedskrivningar | – | – | – | –1 260 | –77 | –14 073
Omräkningsdifferens | – | – | 0 | 1 | 2 496 | –672
Utgående balans | –3 745 | –3 745 | –38 650 | –39 125 | –19 877 | –22 418
Netto bokfört värde | 3 866 | 4 593 | 46 882 | 56 077 | 5 631 | 7 954

1)
Information om avyttringar presenteras i not E2 ”Företagsförvärv/avyttringar”.
Total goodwill för koncernen är SEK 46,9 (56,1) miljarder och är allok-
erad till de operativa segmenten Networks med SEK 26,2 (29,6) miljarder,
Cloud Software and Services med SEK 3,3 (3,7) miljarder och Enterprise
med SEK 17,5 (22,7) miljarder. Inom Enterprise segmentet bär Global
Communications Platform (Vonage) SEK 9,1 (11,6) miljarder, Enterprise
Wireless Solutions (Cradlepoint) SEK 8,3 (9,9). Segmentet Other har ingen
goodwill. Ytterligare information finns i not B1 ”Segmentsinformation”.
Nedskrivningar
Under 2025 gjordes en nedskrivning av en immateriell tillgång inom den
kassagenerande enheten (KGE) Enterprise Wireless Solutions med SEK –77
miljoner på grund av en förändring i strategi och det redovisades på raden
Forsknings- och utvecklingskostnader inom segment Enterprise.
Under 2024 gjordes nedskrivningar av immateriella tillgångar och good-
will hänförliga till förvärvet av Vonage med SEK –14,7 miljarder i denna
grupp av kassagenererande enheter (KGE), Global Communications
Platform. Nedskrivningen rapporterades i resultaträkningen för segmentet
Enterprise med SEK –1,2 miljarder på raden Kostnader för forskning- och
utveckling, SEK –12,6 miljarder på raden Försäljning och administrativa
kostnader och SEK –0,9 miljarder på raden Övriga rörelsekostnader. Orsaken
till nedskrivningen inkluderade lägre förväntad marknadstillväxt och ned-
dragningar i vissa länder. Dessutom gjordes ett par mindre nedskrivningar
med SEK –0,6 miljarder inom segment Enterprise, huvudsakligen goodwill.
Under 2023 gjordes en nedskrivning av goodwill hänförlig till förvärvet av
Vonage med SEK –31,9 miljarder i KGE, Global Communications Platform
som redovisades på raden Övriga rörelsekostnader i resultaträkningen för
segmentet Enterprise.
Allokering av goodwill
Under 2025 avyttrades KGE iconectiv och den relaterade goodwillen om
SEK 1,1 miljarder bokades bort inom segment Enterprise. Goodwill allok-
eringen under 2024 förändrades inte.
Nedskrivningstester
Segmenten Networks och Cloud Software and Services är kassagenerer-
ande enheter. Inom segmentet Enterprise finns det flera kassagenererande
enheter. Återvinningsmetoden har använts för nedskrivningstesterna för
goodwill. Återvinningsmetoden innebär att återvinningsvärdena för de
kassagenerande enheterna fastställts genom att nuvärdet av de förväntade
framtida kassaflödena baserat på affärsplaner godkända av ledningen.
Antagandena baseras på Bolagets ambition när det gäller marknadsandelar
och på information som samlas in inom ramen för koncernens långsiktiga
strategiska process, vilken innefattar bedömningar av ny teknik, koncernens
konkurrensförmåga och nya typer av verksamheter och kunder.
I bedömningen av framtida kassaflöden görs antaganden om i första
hand följande finansiella parametrar:
– Försäljningstillväxt
–
Utveckling av EBIT (baserad på EBIT-marginal eller kostnad för sålda
varor och rörelseomkostnader i förhållande till försäljning)
–
Utveckling av rörelsekapital och investeringsbehov
Antagandena rörande industrispecifika marknadsdrivare och marknads-
tillväxt är baserade på industrikällor som används inom koncernen när det
gäller utvecklingen 2026–2030 för nyckelparametrar inom telekomindustrin:
–
År 2030, ungefär 40 år efter introduktionen av digital mobilteknologi upp-
skattar man att det kommer att finnas 9,4 miljarder mobilabonnemang
(exklusive cellulär IoT) jämfört med 8,8 miljarder 2025. Av alla mobil-
telefonabonnemang beräknas 8,3 miljarder vara kopplade till smarta
telefoner.
–
Antalet 5G abonnemang beräknas nå 6,1 miljarder (exklusive cellulär
IoT) i slutet av 2030 jämfört med 2,9 miljarder 2025.
–
År 2030 beräknas det finnas ungefär 55 miljarder uppkopplade enheter
jämfört med 33 miljarder 2025, av de 55 miljarderna hänför sig mer än
43
miljarder till Sakernas internet (IoT). Uppkopplade IoT-enheter inkluderar
uppkopplade bilar, maskiner, mätare, sensorer, säljterminaler, konsument-
elektronik och ”wearables”.
Not C1, forts.
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
Ericsson 2025
Noter till koncernens ﬁnansiella rapporter
47
–
Cellulär IoT beräknas växa från 4,5 miljarder enheter i slutet av 2025 till
7,2 miljarder enheter i slutet av 2030.
–
Mobil datatrafikvolym förväntas dubbleras fram till 2030. Mobiltrafiken
drivs av användare av smarta telefoner och videotrafik. Den mobila video-
trafiken beräknas växa med cirka 16 % årligen fram till 2030 och kommer
då att stå för cirka 80 % av all mobil datatrafik.
–
Fast bredband via mobilnätet bidrar också med mobiltrafik och ökar med
cirka 23 % årligen under perioden och kommer att stå för nästan 35 %
av all mobiltrafik 2030.
Försäljningstillväxten i Enterprise segmentet drivs av tillämpningen av
5G och konvergensen mot 5G och Molnkommunikation inom enterprise
marknaden. Enterprise Wireless WAN marknaden och den globala
CPaaS marknaden förväntas växa med en CAGR ~10 % fram till 2028.
De kassagenererande enheterna Global Communications Platform och
Enterprise Wireless Solutions förväntas ha en tillväxttakt på över 15 %
(15 %) de kommande fem åren följt av en gradvis avtagande tillväxttakt.
Bedömningarna speglar den snabbväxande marknad inom vilken båda
KGEr är verksamma. Långsiktig marknadsmognad och marknadstillväxt-
nivåer beräknas inte uppnås förrän efter den femåriga prognosperioden.
Det är svårare att bedöma marknadsförhållanden ju längre fram i tiden
prognoser görs.
De bedömda kassaflödena för att beräkna återvinningsvärdet är
baserade på femåriga affärsplaner. För KGE Global Communications
Platform och Enterprise Wireless Solutions har två år lagts till för att
återspegla progressionen mot stabila kassaflödesprognoser.
Det finns inga rimliga möjliga förändringar i antaganden som skulle kunna
leda till framtida nedskrivningsbehov för någon KGE eller grupp av KGE:er,
utom för Global Communications Platform. Återvinningsvärdet för Global
Communications Platform överstiger det bokförda värdet med SEK 2,7
miljarder. Återvinningsvärdet för denna grupp av KGE:er skulle vara lika med
det bokförda värdet, om den långsiktiga EBIT marginalen minskades med
2,5 % eller om diskonteringsräntan höjdes med 1,6 %.
Koncernens diskontering är baserad på förväntade framtida kassaflöden
efter skatt och diskonteringsränta efter skatt. Denna diskontering är inte
materiellt annorlunda jämfört med en diskontering baserad på framtida
kassaflöden före skatt och diskonteringsränta före skatt, som IFRS kräver.
Den högre nivån för Global Communications Platform är driven dels av ökad
osäkerhet, dels av den högre nivån av den implicita riskfria räntan för vär-
depapper i USD. Global Communications Platform och Enterprise Wireless
Solutions gör kassaflödesprognoserna i USD.
I not A1 ”Väsentliga redovisningsprinciper” och not A2 ”Bedömningar och
viktiga uppskattningar för redovisningsändamål” finns ytterligare upplys-
ningar om nedskrivningstestet avseende goodwill. Antagandena för 2024
återfinns i not C1 ”Immateriella tillgångar” i årsredovisningen för 2024.
Riskbedömningar av affärsplaner görs regelbundet och nedskrivningstest
görs om det finns indikationer på att dessa tillgångar behöver skrivas ned.
Diskonteringsränta per kassagenerande enheter (KGE)

|  |  | Nominell årlig tillväxttakt
| Diskonteringsräntor efter skatt (%) | efter prognosperioden (%)
Kassagenererande Enheter | 2025 | 2024 | 2025 | 2024
Networks | 10,5 | 9,5 | 2,0 | 2,0
Cloud Software and Services | 10,5 | 10,0 | 1,5 | 1,5
Global Communications Platform | 13,5 | 13,5 | 3,5 | 3,5
Enterprise Wireless Solutions | 12,0 | 11,0 | 3,5 | 3,5

Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
48
Noter till koncernens ﬁnansiella rapporter
Ericsson 2025
C2
Materiella anläggningstillgångar

| Byggnader | Maskiner och övriga | Övriga inventarier, | Pågående nyanläggningar |
| och mark | tekniska anläggningar | verktyg och installationer | och betalda förskott | Totalt
2025 |  |  |  |  |
Anskaffningsvärde |  |  |  |  |
Ingående balans | 8 085 | 4 034 | 38 007 | 780 | 50 906
Investeringar | 55 | 180 | 1 143 | 1 252 | 2 630
Poster avseende förvärvade/ |  |  |  |  |
avyttrade verksamheter | –146 | –366 | –63 | – | –575
Utrangering | –161 | –149 | –2 972 | –153 | –3 435
Omklassificeringar | 474 | 99 | 498 | –1 071 | –
Omräkningsdifferens | –758 | –416 | –2 422 | –67 | –3 663
Utgående balans | 7 549 | 3 382 | 34 191 | 741 | 45 863
Ackumulerade avskrivningar |  |  |  |  |
Ingående balans | –4 786 | –3 179 | –30 134 | – | –38 099
Avskrivningar | –423 | –269 | –2 555 | – | –3 247
Poster avseende avyttrade verksamheter | 118 | 249 | 57 | – | 424
Utrangering | 138 | 129 | 2 853 | – | 3 120
Omklassificeringar | –1 | – | 1 | – | –
Omräkningsdifferens | 473 | 324 | 1 998 | – | 2 795
Utgående balans | –4 481 | –2 746 | –27 780 | – | –35 007
Ackumulerade nedskrivningar |  |  |  |  |
Ingående balans | –486 | –184 | –1 592 | – | –2 262
Nedskrivningar | –135 | 8 | –90 | –17 | –234
Utrangering | 17 | 24 | 128 | 17 | 186
Omräkningsdifferens | 62 | 23 | 158 | – | 243
Utgående balans | –542 | –129 | –1 396 | – | –2 067
Netto bokfört värde | 2 526 | 507 | 5 015 | 741 | 8 789
2024 |  |  |  |  |
Anskaffningsvärde |  |  |  |  |
Ingående balans | 7 336 | 3 752 | 37 397 | 1 058 | 49 543
Investeringar | 208 | 239 | 949 | 944 | 2 340
Utrangering | –301 | –127 | –1 928 | –213 | –2 569
Omklassificeringar | 507 | 14 | 524 | –1 045 | –
Omräkningsdifferens | 335 | 156 | 1 065 | 36 | 1 592
Utgående balans | 8 085 | 4 034 | 38 007 | 780 | 50 906
Ackumulerade avskrivningar |  |  |  |  |
Ingående balans | –4 265 | –2 898 | –28 091 | – | –35 254
Avskrivningar | –469 | –346 | –3 046 | – | –3 861
Utrangering | 277 | 103 | 1 820 | – | 2 200
Omklassificeringar | –128 | 86 | 42 | – | –
Omräkningsdifferens | –201 | –124 | –859 | – | –1 184
Utgående balans | –4 786 | –3 179 | –30 134 | – | –38 099
Ackumulerade nedskrivningar |  |  |  |  |
Ingående balans | –437 | –211 | –1 446 | – | –2 094
Nedskrivningar | –28 | 17 | –174 | –97 | –282
Utrangering | 22 | 8 | 118 | 97 | 245
Omklassificeringar | –17 | 15 | 2 | – | –
Omräkningsdifferens | –26 | –13 | –92 | – | –131
Utgående balans | –486 | –184 | –1 592 | – | –2 262
Netto bokfört värde | 2 813 | 671 | 6 281 | 780 | 10 545

Kontraktsenliga åtaganden rörande investeringar i materiella anläggningstillgångar uppgick till SEK 538 (565) miljoner per den 31 december 2025.
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
Ericsson 2025
Noter till koncernens ﬁnansiella rapporter
49
C3
Leasing
Koncernen som leasetagare
Nyttjanderätter

| 2025 | 2024
| Lokaler | Fordon | Övrigt | Totalt | Lokaler | Fordon | Övrigt | Totalt
Anskaffningsvärde |  |  |  |  |  |  |  |
Ingående balans | 17 079 | 786 | 311 | 18 176 | 16 003 | 769 | 300 | 17 072
Tillkommande nyttjanderätter | 2 900 | 300 | – | 3 200 | 2 295 | 265 | – | 2 560
Poster avseende förvärvad/avyttrad verksamhet | –368 | – | –108 | –476 | –31 | – | – | –31
Uppsagda kontrakt | –1 608 | –237 | –184 | –2 029 | –1 794 | –270 | – | –2 064
Omräkningsdifferens | –1 556 | –57 | –18 | –1 631 | 606 | 22 | 11 | 639
Utgående balans | 16 447 | 792 | 1 | 17 240 | 17 079 | 786 | 311 | 18 176
Ackumulerade avskrivningar |  |  |  |  |  |  |  |
Ingående balans | –10 006 | –442 | –230 | –10 678 | –9 180 | –489 | –184 | –9 853
Avskrivningar | –1 825 | –208 | –18 | –2 051 | –1 950 | –190 | –39 | –2 179
Poster avseende avyttrad verksamhet | 234 | – | 108 | 342 | 31 | – | – | 31
Uppsagda kontrakt | 1 001 | 227 | 123 | 1 351 | 1 421 | 252 | – | 1 673
Omräkningsdifferens | 909 | 31 | 17 | 957 | –328 | –15 | –7 | –350
Utgående balans | –9 687 | –392 | – | –10 079 | –10 006 | –442 | –230 | –10 678
Ackumulerade nedskrivningar |  |  |  |  |  |  |  |
Ingående balans | –529 | – | –61 | –590 | –453 | – | –61 | –514
Nedskrivningar | –21 | – | – | –21 | –99 | – | – | –99
Uppsagda kontrakt | 66 | – | 61 | 127 | 47 | – | – | 47
Omräkningsdifferens | 61 | – | – | 61 | –24 | – | – | –24
Utgående balans | –423 | – | – | –423 | –529 | – | –61 | –590
Finansiell vidareuthyrning |  |  |  |  |  |  |  |
Ingående balans | –421 | – | – | –421 | –385 | – | – | –385
Bortbokning av vidareuthyrning | 412 | – | – | 412 | – | – | – | –
Omräkningsdifferens | 9 | – | – | 9 | –36 | – | – | –36
Utgående balans | – | – | – | – | –421 | – | – | –421
Netto bokfört värde | 6 337 | 400 | 1 | 6 738 | 6 123 | 344 | 20 | 6 487

Leasingskulder
Leasingskulderna uppgick till SEK 7 561 (7 495) miljoner, varav SEK 1 789
(2 132) miljoner klassas som kortfristiga. Förfallostruktur över återstående
kontraktsenliga åtaganden per den 31 december 2025 visas i not D4
”Kontraktsenliga åtaganden”.
Leasingkostnader
De totala leasingkostnaderna uppgick till SEK 2 968 (3 603) miljoner, varav
avskrivningar SEK 2 051 (2 179) miljoner, nedskrivningar SEK 21 (99)
miljoner, leasingkostnader relaterade till tillgångar av lågt värde SEK 291
(432) miljoner, räntekostnader SEK 402 (421) miljoner och variabla
leasingavgifter SEK 203 (472) miljoner. Variabla leasingutgifter består
huvudsakligen av fastighetsskatt.
Kassautflöde

| 2025 | 2024
Återbetalning av leasingskulder 1) | –2 115 | –2 492
Räntekostnader avseende leasingskulder | –402 | –421
Tillgångar av lågt värde som inte inkluderats |  |
i leasingskulderna | –291 | –432
Variabla leasingavgifter som inte inkluderats |  |
i leasingskulderna | –203 | –472
Totalt kassautflöde | –3 011 | –3 817

1)
Inklusive förskottsbetalningar.
Framtida kassaflöden
Framtida kassaflöden från leasingavtal som ännu inte påbörjats under
2025, men där Bolaget som leasetagare har ett åtagande, uppgick till
SEK 621 (568) miljoner.
Koncernen som leasegivare
Det finns inga kontrakt med materiella transaktioner/belopp där Ericsson är
leasegivare.
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
50
Noter till koncernens ﬁnansiella rapporter
Ericsson 2025
Sektion D – Åtaganden
D1
Avsättningar

|  |  |  |  | Aktie- |  |
| Om- | Kund- | Leverantörs- | Produkt- | relaterade |  |
| strukturering | relaterad | relaterad | garantier | ersättningar | Övriga | Totalt
2025 |  |  |  |  |  |  |
Ingående balans | 3 872 | 1 760 | 743 | 766 | 2 992 | 1 582 | 11 715
Avsättningar | 2 011 | 464 | 256 | 523 | 2 075 | 1 408 | 6 737
Återföring av outnyttjade belopp | –294 | –359 | –213 | –156 | –127 | –107 | –1 256
Redovisat i resultaträkningen |  |  |  |  |  |  | 5 481
Ianspråktagande | –3 572 | –1 037 | –99 | –489 | –1 654 | –927 | –7 778
Omklassificeringar | – | – | – | – | – | 2 | 2
Omräkningsdifferens | –128 | –80 | –26 | –6 | –304 | –192 | –736
Utgående balans | 1 889 | 748 | 661 | 638 | 2 982 | 1 766 | 8 684
varav kortfristiga avsättningar | 1 473 | 370 | 23 | 523 | 1 896 | 1 406 | 5 691
varav långfristiga avsättningar | 416 | 378 | 638 | 115 | 1 086 | 360 | 2 993
2024 |  |  |  |  |  |  |
Ingående balans | 3 720 | 2 857 | 954 | 956 | 1 584 | 1 635 | 11 706
Avsättningar | 4 498 | 686 | 324 | 389 | 2 209 | 1 239 | 9 345
Återföring av outnyttjade belopp | –252 | –485 | –399 | –209 | –101 | –313 | –1 759
Redovisat i resultaträkningen |  |  |  |  |  |  | 7 586
Ianspråktagande | –4 175 | –748 | –230 | –376 | –820 | –941 | –7 290
Omklassificeringar | –3 | –632 | 83 | – | – | 73 | –479
Omräkningsdifferens | 84 | 82 | 11 | 6 | 120 | –111 | 192
Utgående balans | 3 872 | 1 760 | 743 | 766 | 2 992 | 1 582 | 11 715
varav kortfristiga avsättningar | 2 993 | 1 648 | 274 | 560 | 1 633 | 1 096 | 8 204
varav långfristiga avsättningar | 879 | 112 | 469 | 206 | 1 359 | 486 | 3 511

Avsättningar kommer variera över tid beroende på affärs- och marknadsmix
såväl som teknikskiften. Riskbedömning av den löpande verksamheten görs
månadsvis för att identifiera behov av nya avsättningar och återföringar av
överskjutande belopp. Utifrån denna analys använder ledningen sitt bästa
omdöme för att uppskatta avsättningar. Under vissa omständigheter behövs
inte längre avsättningen med anledning av ett bättre utfall än förväntat,
vilket påverkar avsättningarna genom en återföring. I andra fall kan utfallet
vara negativt, vilket leder till att en kostnad redovisas i resultaträkningen.
Värdet av de totala avsättningarna för 2025 uppgick till SEK 8,7 (11,7)
miljarder, varav SEK 3,0 (3,5) miljarder klassificeras som långfristiga. Det
materiella utnyttjandet av avsättningar för omstruktureringar om SEK 3,6
(4,2) miljarder beror på kostnadsbesparingsåtgärder och utnyttjande av
avsättningar från föregående år. Mer information finns i not A1, ”Väsentliga
redovisningsprinciper”, och i not A2, ”Bedömningar och viktiga uppskatt-
ningar för redovisningsändamål”, om viktiga osäkerhetsfaktorer vad gäller
uppskattningar av tidpunkter och belopp.
Avsättningar för omstrukturering
Avsättningar för omstrukturering avser strukturella effektiviseringsåtgärder
som planeras och hanteras av ledningen, och som har en väsentlig inverkan
på antingen omfattningen av den verksamhet som bedrivs, eller det sätt på
vilket verksamheten bedrivs. Avsättningar för omstrukturering under 2025
avser de kostnadsbesparingsaktiviteter som har resulterat i grundläggande
omorganisationer av de berörda enheterna. Omstruktureringsavsättningar
redovisas baserat på de förväntade kostnaderna för respektive omstruktur-
eringsåtgärd och avser huvudsakligen personalkostnader. Viss bedömning-
sosäkerhet föreligger kring genomförandet av omstruktureringsåtgärderna,
vilket kan påverka den förväntade tidpunkten för och realiseringen av kost-
naderna. Avsättningar för omstrukturering granskas och justeras regelbun-
det baserat på ledningens bästa uppskattningar. Den förväntade tidpunkten
för och storleken på utflödena är beroende av huruvida planen genomförs
i linje med ledningens bedömning. Merparten av omstruktureringsavsätt-
ningen kommer att utnyttjas inom 1 år. Mer information om omstrukturer-
ingskostnader som bokförts i resultaträkningen finns i not B3, ”Kostnader per
kostnadsslag”.
Kundrelaterade avsättningar
Kundrelaterade avsättningar omfattar huvudsakligen avsättningar för för-
luster hänförliga till kundkontrakt. För att värdera de kundrelaterade avsätt-
ningarna gör ledningen en uppskattning av de oundvikliga kostnaderna för
att fullgöra skyldigheterna enligt kundkontraktet. Om böter för kontraktsbrott
är lägre än de uppskattade kostnaderna för att fullgöra kontraktet, begränsas
avsättningsvärdet till värdet av dessa böter. De oundvikliga kostnaderna för
att fullgöra kontraktet kan i vissa fall avvika från ledningens uppskattning.
Avsättningar som gjorts för förlustbringande kundkontrakt granskas och just-
eras därför regelbundet baserat på den senaste tillgängliga informationen
när det gäller realiseringen av de uppskattade kostnaderna. Den förväntade
tidpunkten för och storleken på utflödena är beroende av huruvida kund-
kontraktet genomförs i linje med ledningens bedömning. Merparten av de
kundrelaterade avsättningarna kommer att utnyttjas inom 3 år.
Leverantörsrelaterade avsättningar
Leverantörsrelaterade avsättningar omfattar avsättningar för tvister med
och garantier till leverantörer, baserat på kontraktsenliga åtaganden som
huvudsakligen avser lager. Avsättningen beräknas genom en jämförelse
mellan de åtaganden om lagerinköp som gjorts och den förväntade använd-
ningen enligt prognos för försäljningsvolymer Avsättning görs för den lägre
kostnaden för att uppfylla kontraktet eller böter för att bryta kontraktet. Det
föreligger alltså viss osäkerhet i försäljningsprognoser och i uppskattningar
av förväntad användning samt i bedömningar av framtida inkurans, efter-
som detta baseras på ledningens förväntningar. I förekommande fall, när det
utfästa lagret köps, omklassificeras avsättningen från avsättningar till lager-
reserv. Den förväntade tidpunkten för och storleken på utflödena är beroende
av de faktiska utfallen av tvister och garantier med leverantörer. Merparten
av de leverantörsrelaterade avsättningarna kommer att utnyttjas under 2 år.
Avsättning för produktgarantier
Avsättning för produktgarantier baseras på historiska kvalitetsnivåer för
etablerade produkter och uppskattningar av kvalitetsnivåer för nya produkter
samt kostnaden för att åtgärda de olika fel som förutses. Osäkerhet råder
när det gäller tidpunkter och belopp eftersom ledningen utgår från historiska
Not D1, forts.
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
Ericsson 2025
Noter till koncernens ﬁnansiella rapporter
51
trender för att uppskatta garantiavsättningar samt kostnader för repara-
tion eller utbyte, där de faktiska utfallen kan avvika från dessa trender. För
garantiavsättningar för nya produkter krävs mer djupgående uppskattningar
eftersom ingen historisk information finns tillgänglig. Dessa avsättningar
inom kundkontrakt innefattar inte kostnader för tjänster utöver garantinivån.
Kostnader utöver garantinivån redovisas som separata prestationsåtagan-
den. Den förväntade tidpunkten och storleken på utflödena är beroende av
vilka faktiska produktfel som uppstår. Merparten av garantiavsättningarna
förväntas utnyttjas inom 1 år.
Avsättningar för aktierelaterade ersättningar
Avsättningar för aktierelaterade ersättningar avser kontantreglerade
aktiebaserade program och baseras på den aktuella periodens bästa upp-
skattning av de kommande utbetalningarna. Mer information finns i not G3,
”Aktierelaterade ersättningar”. Osäkerheten om utflöden är relaterad till det
underliggande instrumentets verkliga värde under intjänandeperioden och
det förväntade uppfyllandet av intjänandevillkoren. Avsättningar för aktie-
relaterade ersättningar kommer att utnyttjas i enlighet med tilldelningarnas
intjänandetidpunkter och kommer att utnyttjas inom 3 år.
Övriga avsättningar
Övriga avsättningar avser främst rättstvister och patentintrångstvister.
Ledningen utvärderar regelbundet sannolikheten för negativa utfall och om
det anses troligt görs en avsättning baserat på en bästa bedömning av den
sannolika kostnaden för förlikning med motparten. Det föreligger osäkerhet
kring det slutliga utfallet när det gäller förlikningsförfaranden, och därför ser
ledningen regelbundet över bedömningen. Utflöden i samband med tvister
är per definition osäkra vad gäller tidpunkt och belopp. Därför klassificeras
majoriteten av avsättningarna som kortfristiga, men utflöden kan ske under
ett antal år beroende på när förlikning uppnås.
D2
Eventualförpliktelser

| 2025 | 2024
Eventualförpliktelser | 4 091 | 3 559
Totalt | 4 091 | 3 559

Eventualförpliktelser hänför sig i storleksordning huvudsakligen till rätts-
tvister och tvister, inkluderat ärenden som avser immateriella rättigheter,
skattetvister hos dotterbolagen, pensionsåtaganden och förluster hänför-
liga till kundkontrakt, som bedöms vara möjliga åtaganden för koncernen.
Bolaget förvaltar sin portfölj med immateriella rättigheter aktivt och dess
behov av tredjepartslicenser och är, från tid till annan, inom ramen för den
löpande verksamheten inblandad i rättstvister relaterade till detta. Detta
i rollen som kärande eller svarande eller på annat sätt. Bolaget övervakar
också fullgörandet av skyldigheter som ställs på tredjepartsleverantörer och
övriga leverantörer och vidtar lämpliga åtgärder där det är nödvändigt.
Utflöden i samband med rättstvister, både skattemässiga och juridiska, är
på grund av sin natur osäkra när det gäller tidpunkt och storlek. Alla pågå-
ende rättstvister utvärderas därför regelbundet. Storleken av och sannolik-
heten för eventuella kostnader har beaktats och erforderliga avsättningar har
gjorts eller upplysts om som eventualförpliktelser. I not A2, ”Bedömningar
och viktiga uppskattningar för redovisningsändamål”, finns ytterligare upp-
lysningar gällande (i) viktiga källor till bedömningar av osäkerhet och (ii)
beslut gällande tillämpade redovisningsprinciper.
I april 2019 informerades Ericsson av den kinesiska SAMR (State
Administration for Market Regulation) Anti-monopoly bureau om att SAMR
har inlett en undersökning av Ericssons licensering av patent i Kina. Ericsson
samarbetar i undersökningen, som fortfarande befinner sig i en fas av fast-
ställande av fakta. Framöver väntar en fortsatt utredning av fakta och möten
med SAMR för att underlätta myndighetens bedömningar och slutsatser. I
händelse av att SAMR konstaterar brister har myndigheten befogenhet att
besluta om beteendemässiga och finansiella sanktioner.
De ovanstående ärendena hänförliga till SAMR är möjliga åtaganden
som inte kan kvantifieras och de har därför inte tagits med i tabellen för
eventualförpliktelser.
D3
Ställda säkerheter

| 2025 | 2024
Företagsinteckningar 1) | 7 651 | 7 697
Banktillgodohavanden | 384 | 1 443
Omsättbara värdepapper | 660 | 298
Totalt | 8 695 | 9 438

1)
Se även not G1 ”Ersättningar efter avslutad anställning”.
D4
Kontraktsenliga åtaganden

| Förfallostruktur
Miljarder SEK | <1 år | 1–3 år | 3–5 år | >5 år | Totalt
2025 |  |  |  |  |
Kort- och långfristiga skulder 1) | 4,0 | 18,0 | 11,6 | 2,8 | 36,4
Leasingåtaganden 2) | 2,1 | 3,2 | 2,1 | 1,5 | 8,9
Övriga långfristiga skulder | — | 0,2 | 0,8 | 0,3 | 1,3
Inköpsåtaganden 3) | 22,1 | 9,5 | 3,4 | 0,8 | 35,8
Leverantörsskulder | 26,3 | — | — | — | 26,3
Åtaganden för kundfinansiering 4) | 32,9 | 21,0 | 2,0 | — | 55,9
Derivatskulder 4) | 0,2 | — | — | — | 0,2
Totalt | 87,6 | 51,9 | 19,9 | 5,4 | 164,8
2024 |  |  |  |  |
Kort- och långfristiga skulder 1) | 6,8 | 10,9 | 16,3 | 10,2 | 44,2
Leasingåtaganden 2) | 2,5 | 3,3 | 1,6 | 1,2 | 8,6
Övriga långfristiga skulder | – | 0,1 | 0,8 | 0,1 | 1,0
Inköpsåtaganden 3) | 18,7 | 2,7 | 0,7 | – | 22,1
Leverantörsskulder | 30,2 | – | – | – | 30,2
Åtaganden för kundfinansiering 4) | 28,8 | 18,9 | – | – | 47,7
Derivatskulder 4) | 1,4 | 1,8 | 0,1 | – | 3,3
Totalt | 88,4 | 37,7 | 19,5 | 11,5 | 157,1

1)
Kort- och långfristiga skulder, inklusive räntebetalningar.
2)
Framtida leasingåtaganden, nominell leasingskuld, se även not C3 ”Leasing”.
3)
Inköpsåtaganden anges som bruttovärden före avdrag för eventuella avsättningar.
4)
Se även not F1 ”Finansiell riskhantering”.
Efterfrågan avseende åtaganden för kundfinansiering är fortsatt stor.
Ökningen av inköpsåtaganden beror främst på kontraktuella åtaganden
avseende att säkerställa en robust leveranskedja.
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
52
Noter till koncernens ﬁnansiella rapporter
Ericsson 2025
Sektion E – Koncernstruktur
E1
Eget kapital
Aktiekapital

Moderbolaget | A-aktier | B-aktier | Totalt
31 december 2025 | 1 309 | 15 550 | 16 859
31 december 2024 | 1 309 | 15 434 | 16 743

Moderbolagets aktiekapital är indelat i två serier: A-aktier (kvotvärde
SEK 5,00 per aktie) och B-aktier (kvotvärde SEK 5,00 per aktie). A- och
B-aktier medför samma rätt till andel i Bolagets nettotillgångar och vinster,
men vid omröstning medför A-aktier en röst per aktie och B-aktier en tiondels
röst per aktie.
Årsstämman 2025 beslutade om emission av 23 100 000 C-aktier för
programmen med långsiktig rörlig ersättning LTV 2025 och LTV 2024 för
Ericssons högre chefer. I enlighet med mandat från årsstämman beslu-
tade styrelsen att återköpa de nyemitterade aktierna, som sedan omvand-
lades till B-aktier. Kvotvärdet av de återköpta aktierna var SEK 5,00 per
aktie, totalt SEK 115,5 miljoner, vilket motsvarar 0,7 % av aktiekapitalet.
Anskaffningskostnaden uppgick till SEK 115,7 miljoner.
Totalt antal aktier i eget förvar per den 31 december 2025, uppgick till
38 002 276 (15 579 561 för 2024 och 14 009 306 för 2023) B-aktier.
Antal aktier

| A-aktier | B-aktier | Totalt
2025 |  |  |
1 januari | 261 755 983 | 3 086 495 752 | 3 348 251 735
31 december | 261 755 983 | 3 109 595 752 | 3 371 351 735
2024 |  |  |
1 januari | 261 755 983 | 3 082 395 752 | 3 344 151 735
31 december | 261 755 983 | 3 086 495 752 | 3 348 251 735

Utdelningar
Styrelsen föreslår årsstämman en ordinarie utdelning till aktieägarna om
SEK 3,00 per aktie (SEK 2,85 för 2024 och 2,70 för 2023), motsvarande en
total utdelning om SEK 10,1 (9,5) miljarder. Utdelningen föreslås betalas
ut i två delar, SEK 1,50 per aktie med 2 april 2026 som avstämningsdag för
utdelning (utbetalning 9 april 2026) och SEK 1,50 per aktie med 29 september
2026 som avstämningsdag för utdelning (utbetalning 2 oktober 2026).
Betald utdelning per aktie uppgick till SEK 2,85 (SEK 2,70 för 2024 och
SEK 2,70 för 2023). Total betald utdelning till aktieägarna uppgick till
SEK 9,5 (9,0) miljarder.
Föreslaget aktieåterköpsprogram
Ericssons styrelse föreslår dessutom årsstämman att bemyndiga styrelsen
att initiera ett aktieåterköpsprogram, varvid återköpen förväntas inledas
efter att kvartalsrapporten för första kvartalet 2026 publicerats. Det före-
slagna programmet har som mål att återföra upp till SEK 15 miljarder i lik-
vida medel till aktieägarna under den period som sträcker sig som längst
fram till årsstämman 2027, med formellt mandat att återköpa maximalt
10 % av utestående aktier. Återköp av aktier föreslås omfatta B-aktier som
handlas på Nasdaq Stockholm. De återköpta aktierna förväntas dras in eller
användas för att finansiera godkända LTV-program.
Tillskjutet kapital
Avser eget kapital som är tillskjutet ifrån ägarna. Här ingår överkurser
som betalats i samband med emissioner.
Omräkningsdifferenser
Omräkningsdifferenser innefattar alla valutakursdifferenser som uppstår
vid omräkning av finansiella rapporter från utländska verksamheter till
koncernens presentationsvaluta och förändringar avseende omräkning
av övervärden i lokal valuta.
Kassaflödessäkringar
För ytterligare information, se not F1 ”Finansiell riskhantering”.
Omvärdering av upplåning
För ytterligare information, se not F4 ”Räntebärande skulder”.
Balanserade vinstmedel
I balanserade vinstmedel, inklusive årets resultat, ingår intjänade vinstmedel
från Moderbolaget och dess resultatandel från dotterbolag och intresse-
företag. I balanserade vinstmedel ingår också omvärderingar hänförliga till
ersättningar efter avslutad anställning.
Omvärderingar hänförliga till ersättningar efter avslutad anställning
Aktuariella vinster och förluster från erfarenhetsbaserade justeringar och
förändringar i aktuariella antaganden, förändringar avseende begränsning
av förmånsbestämda tillgångar samt effekten av särskild svensk löneskatt.
För mer information, se not G1 ”Ersättning efter avslutad anställning”.
Innehav utan bestämmande inflytande
Eget kapital i ett dotterbolag ej hänförligt, direkt eller indirekt, till en ägare.
Not E1, forts.
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
Ericsson 2025
Noter till koncernens ﬁnansiella rapporter
53
Förändring i övrigt totalresultat per komponent i eget kapital (netto efter skatt)

| Omräknings- | Kassaflödes- | Omvärdering | Balanserade | Totalt eget
| differenser 1) | säkringar | av upplåning | vinstmedel | kapital
2025 |  |  |  |  |
Omvärdering av förmånsbestämda pensionsplaner | – | – | – | 5 373 | 5 373
Omvärdering av kreditrisk för upplåning | – | – | 24 | – | 24
Kassaflödessäkringar | – | 4 052 | – | – | 4 052
Kassaflödessäkringar omklassificering till resultaträkningen | – | –218 | – | – | –218
Omräkningsdifferenser | –12 836 | – | – | – | –12 836
Omräkningsdifferenser omklassificering till resultaträkningen | 1 395 | – | – | – | 1 395
Andelen övrigt totalresultat från intresseföretag | –93 | – | – | – | –93
Förändring hänförligt till innehav utan bestämmande inflytande | 115 | – | – | –3 | 112
Totalt | –11 419 | 3 834 | 24 | 5 370 | –2 191
2024 |  |  |  |  |
Omvärdering av förmånsbestämda pensionsplaner | – | – | – | 739 | 739
Omvärdering av kreditrisk för upplåning | – | – | –450 | – | –450
Kassaflödessäkringar | – | –3 240 | – | – | –3 240
Kassaflödessäkringar omklassificering till resultaträkningen | – | 725 | – | – | 725
Omräkningsdifferenser | 6 608 | – | – | – | 6 608
Omräkningsdifferenser omklassificering till resultaträkningen | 73 | – | – | – | 73
Andelen övrigt totalresultat från intresseföretag | 40 | – | – | – | 40
Förändring hänförligt till innehav utan bestämmande inflytande | –147 | – | – | –7 | –154
Totalt | 6 574 | –2 515 | –450 | 732 | 4 341
2023 |  |  |  |  |
Omvärdering av förmånsbestämda pensionsplaner | – | – | – | 655 | 655
Omvärdering av kreditrisk för upplåning | – | – | –530 | – | –530
Kassaflödessäkringar | – | 374 | – | – | 374
Kassaflödessäkringar omklassificering till resultaträkningen | – | 1 090 | – | – | 1 090
Omräkningsdifferenser | –2 425 | – | – | – | –2 425
Omräkningsdifferenser omklassificering till resultaträkningen | 59 | – | – | – | 59
Andelen övrigt totalresultat från intresseföretag | –10 | – | – | – | –10
Förändring hänförligt till innehav utan bestämmande inflytande | 50 | – | – | –1 | 49
Totalt | –2 326 | 1 464 | –530 | 654 | –738

1)
I förändringar i omräkningsdifferenser ingår förändring avseende omräkning av goodwill i lokal valuta om SEK –8 101 miljoner (SEK 4 393 miljoner för 2024 och SEK –77 miljoner för 2023), och realiserade
vinster/förluster netto från avyttrade/likviderade bolag, SEK 1 395 miljoner (SEK 73 miljoner för 2024 och SEK 59 miljoner för 2023).
E2
Företagsförvärv/avyttringar
Förvärv

| 2025 | 2024 | 2023
Köpeskilling |  |  |
Erlagd köpeskilling vid förvärvet | 516 | – | 579
Totalt erlagd köpeskilling, |  |  |
all kassa och likvida medel | 516 | – | 579
Förvärvade nettotillgångar (skulder) |  |  |
Immateriella tillgångar | – | – | 306
Materiella anläggningstillgångar | – | – | 1
Nyttjanderätter | – | – | 2
Andelar i intresseföretag | 516 | – | –
Kassa och likvida medel | – | – | 7
Övriga tillgångar | – | – | 83
Övriga skulder | – | – | –168
Totalt förvärvade nettotillgångar (skulder) | 516 | – | 231
Goodwill | – | – | 348
Totalt | 516 | – | 579
Förvärvsrelaterade kostnader 1) | 1 | – | 36

1)
Förvärvsrelaterade kostnader ingår i försäljnings- och administrationskostnader i koncernens
resultaträkning.
I juli 2025 gjorde företaget en investering i associerade bolaget Aduna till
ett värde av SEK 516 miljoner. Samtidigt avyttrades ett antal Ericsson-
dotterbolag, vilket blev grundandet för Aduna. Detta resulterade i ett netto-
kassa utflöde på SEK 264 miljoner för investeringen i Aduna, se även not H3
”Kassaflödesanalys”.
Not E2, forts.
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
54
Noter till koncernens ﬁnansiella rapporter
Ericsson 2025
Förvärv 2023–2025

Verksamhet | Beskrivning | Transaktionsdatum
| Ett USA baserat associerat bolag som kombinerar och säljer aggregerade nätverksapplikationsprogramme- |
Aduna | ringsgränssnitt (API:er) globalt. | juli 2025
Ericom | En Israel-baserad leverantör av molnsäkerhetsplattformar för företag. | april 2023

Avyttringar

| 2025 | 2024 | 2023
Försäljningspris |  |  |
Kassa och likvida medel | 11 200 | – | –633
Totalt försäljningspris | 11 200 | – | –633
Avyttrade nettotillgångar |  |  |
Materiella anläggningstillgångar | 285 | – | 121
Andelar i intresseföretag | 313 | – | –
Övriga tillgångar | 5 554 | – | –
Övriga skulder | –2 857 | –39 | 35
Totalt avyttrade nettotillgångar | 3 295 | –39 | 156
| 1) |  |
Nettovinst/-förlust från avyttringar | 7 905 | 39 | –789
Aktier i intresseföretag | – | – | –
Kassaflödeseffekt | 11 200 | – | –633

1)
Inkluderar nettovinster/-förluster för likviderade dotterbolag.
Under 2025 genomförde Bolaget avyttringar med en kassaflödeseffekt
om SEK 11,2 miljarder. Nettovinst/-förlust från avyttringar presenteras under
Övriga rörelseintäkter/Övriga rörelsekostnader i resultaträkningen, se även
not B4 ”Övriga rörelseintäkter och rörelsekostnader”.
För ytterligare information, se not H3 ”Kassaflödesanalys”.
I augusti 2025 avyttrade företaget iconectiv, som var ett förvärvat ameri-
kanskt dotterbolag (83,3 % ägarandel) som ingick i Segment Enterprise och
är en leverantör av lösningar för nummerportabilitet och utbyte av datatrafik.
Transaktionen resulterade i en kapitalvinst på 7,6 miljarder kronor. iconectivs
konsoliderade bidrag till Ericssons nettoresultat för 2024 var cirka SEK 1,0
miljarder kronor.
Avyttringar 2023–2025

Verksamhet | Beskrivning | Transaktionsdatum
iconectiv | Ett amerikanskt företag med lösningar för nummerportabilitet och utbyte av datatrafik. | augusti 2025
IoT | IoT-accelerator och molnverksamhet för anslutna fordon och relaterade tillgångar. | mars 2023

E3
Andelar i intresseföretag

| 2025 | 2024
Ingående balans | 1 179 | 1 150
Tillkommande andelar | 516 | –
Resultatandel | 54 | –246
Återbetalning av aktiekapital | –13 | –16
Investeringar | 219 | 49
Skatter | –35 | –102
Omklassificeringar | 71 | 415
Utdelningar | –76 | –111
Avyttringar | –313 | –
Återköp av egna aktier | –6 | –
Planer för långsiktig rörlig ersättning | 4 | –
Omräkningsdifferens | –93 | 40
Utgående balans | 1 507 | 1 179

Koncernen äger 49,07 % av aktierna i Ericsson Nikola Tesla d.d., baserat
i Kroatien och 50 % av aktierna i Aduna Global Holding LLC i USA. 35,6 %
av aktierna i ConcealFab Inc i USA såldes under året.
Se även not H4 ”Transaktioner med närstående”.
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
Ericsson 2025
Noter till koncernens ﬁnansiella rapporter
55
Sektion F – Finansiella instrument
F1
Finansiell riskhantering
Koncernens hantering av finansiella risker regleras i en policy godkänd av
styrelsen. Styrelsen är ansvarig för att övervaka koncernens kapitalstruktur
och finansförvaltning, godkänner vissa ärenden som rör till exempel invest-
eringar, kundfinansieringsåtaganden och upplåning, samt fastställer risk-
limiter avseende exponeringen på finansiella risker.
För koncernen bedöms det vara viktigt att ha en robust finansiell position
med kreditbetyg ”investment grade”, låg skuldsättning och en god likviditet.
Detta ger finansiell flexibilitet och oberoende att fungera och styra variationer
av rörelsekapitalbehov samt att kunna tillvarata affärsmöjligheter.
Koncernens övergripande kapitalstruktur ska främja de finansiella målen.
Förvaltningen av kapitalstrukturen syftar till att skapa balans mellan eget
kapital, lånefinansiering och likviditet så att Bolaget säkrar finansiering av
verksamheten till en rimlig kapitalkostnad, och bibehålla teknikledarskap och
säkerställa starkt kundförtroende genom fortsatta FoU-investeringar, även
under perioder med ökad volatilitet på marknaden eller låg visibilitet. Vanlig
upplåning kompletteras med bindande kreditfaciliteter för att skapa större
handlingsutrymme att hantera oförutsedda finansieringsbehov. Koncernen
eftersträvar att leverera starkt fritt kassaflöde.
Koncernen har följande kapitalmål:
–
Fritt kassaflöde före M&A 9–12 % av nettoomsättning
–
Solid nettokassa
–
Erhållna kreditbetyg ”Investment grade” från Moody’s (Baa3),
S&P Global (BBB–) och Fitch Ratings (BBB–).
Kapitalmålsrelaterad information

| 2025 | 2024
Fritt kassaflöde före M&A som procent av |  |
nettoomsättningen 1) | 11,3 % | 16,2 %
Positiv nettokassa (SEK miljarder) 1) | 61,2 | 37,8
Kreditbetyg och utsikter |  |
Fitch Ratings | BBB–, stabil | BBB–, stabil
S&P Global | BBB–, stabil | BBB–, stabil
Moody’s | Ba1, positiv | Ba1, stabil

1)
För mer information om måtten, se Alternativa nyckeltal och Finansiella begrepp.
I november 2025 ändrade Moody’s utsikten från stabil till positiv, men lämn-
ade ratingen oförändrad på Ba1.
Koncernen har en Group Treasury-organisation vars huvudsakliga uppgift är
att säkerställa lämplig finansiering genom lån och bindande kreditfaciliteter,
att aktivt förvalta koncernens likviditet, finansiella tillgångar och skulder,
samt att hantera och kontrollera att exponeringen mot finansiella risker är
förenlig med underliggande affärsrisker och finansiella riktlinjer. Treasury
kan stödja med lämpliga lösningar för tredjepartsfinansiering åt kunder för
att underlätta deras köp från Ericsson. I vissa fall och i den utsträckning som
kundlånen inte tillhandahålls direkt genom banker så kan Moderbolaget
erbjuda kredit direkt till kunderna. Den övervakar också exponeringen av ute-
stående kundfinansiering och kreditlöften.
Koncernen klassificerar finansiella risker som:
– Valutarisk
– Ränterisk
– Kreditrisk
– Likviditetsrisk
– Refinansieringsrisk
–
Marknadsprisrisk i egna och andra noterade eget kapitalinstrument.
Styrelsen har fastställt risklimiter för exponering mot valuta- och ränterisker
samt mot politiska risker i vissa länder.
För vidare information om redovisningsprinciperna, se not A1 ”Väsentliga
redovisningsprinciper”.
Valutarisk
Koncernen är en multinationell koncern med intäkter i huvudsak utanför
Sverige. Intäkter och nedlagda kostnader är till stor del genererade i andra
valutor än SEK. Koncernens resultat påverkas därför av valutafluktuationer.
Koncernens finansiella rapporter presenteras i SEK. Förändringar i
valutakurserna mellan valutor som påverkar dessa rapporter påverkar jäm-
förbarheten mellan perioderna.
Enskilda rader, främst fakturering, påverkas av omräkningsexponering
som uppstår vid omräkning av utländska dotterbolags finansiella rapporter i
andra valutor till SEK. Enskilda rader och lönsamhet, såsom EBIT, påverkas
av transaktionsexponering som uppstår när finansiella tillgångar och skulder,
främst kundfordringar och leverantörsskulder, redovisas och sedan omvärd-
eras på grund av ändrade valutakurser.
I tabellen nedan presenteras de externa fakturerings- och kostnads-
exponeringarna för de största valutornas påverkan på lönsamhet. De interna
exponeringarna påverkar inte koncernens lönsamhet om alla hänförliga
transaktioner uppstår och redovisas i resultaträkningen i samma månad.
Förekommande påverkan på resultaträkningen från interna transaktioner är
en funktion av när transaktioner inträffar och valutors volatilitet och är därför
omöjlig att förutsäga.
Valutaexponering, SEK miljarder

| Fakturering | Fakturering | Fakturering | Kostnader | Kostnader | Kostnader
Valuta | omräkning | transaktion | netto | omräkning | transaktion 1) | netto
USD 2) | 91,0 | 45,9 | 136,9 | –54,8 | –40,7 | –95,5
EUR | 35,2 | 3,4 | 38,6 | –28,7 | –2,3 | –31,0
JPY | 8,5 | – | 8,5 | –2,9 | 0,2 | –2,7
SAR | 5,7 | 0,1 | 5,8 | –3,0 | 0,1 | –2,9
INR | 12,2 | –1,4 | 10,8 | –8,4 | 0,1 | –8,3
CAD | 3,7 | – | 3,7 | –1,8 | 0,2 | –1,6
CNY | 3,7 | – | 3,7 | –2,6 | 1,1 | –1,5
BRL | 3,0 | – | 3,0 | –2,3 | 1,4 | –0,9

1)
Externa inköp i utländsk valuta omräknad till funktionell valuta.
2)
Transaktionsexponering under 2025 inkluderar volymer i kassaflödessäkringen om USD 2 140 mil-
joner. Baserat på utestående kassaflödessäkringsvolym vid årsskiftet så kommer den säkrade för-
säljningsvolymen som uppstår 2026 att uppgå till USD 1 613 miljoner.
Omräkningsexponering
Omräkningsexponering avser fakturering och nedlagda kostnader i utländ-
ska bolag när konvertering sker till SEK vid konsolidering. Dessa exponeringar
kan inte avhjälpas med säkringsaktiviteter.
Transaktionsexponering
Koncernen beaktar följande vad gäller transaktionsexponering.
a) Transaktionsrisk påverkan på nettoomsättning och årets resultat
Transaktionsexponering avser fakturering och nedlagda kostnader för
fakturerade varor och tjänster i andra valutor än det individuella dotter-
bolagets valuta. Valutarisken är så långt det är möjligt koncentrerad till
de svenska dotterbolagen, främst Ericsson AB, genom att försäljning till
utländska dotterbolag antingen sker i kundernas funktionella valuta, EUR
eller USD. Denna transaktionsrisk kan säkras, även om det bara görs för
väsentliga kassainflöden eller utflöden som är högst sannolika. Bolagets
styrelse har givit mandat till följande hedge program:
i) Koncernen har identifierat vissa kundkontrakt där fluktuationer i valuta-
kursen för SEK/USD väsentligt skulle påverka nettoomsättning. Dessa
kontrakt är fleråriga med högst sannolika betalningar vid bestämda tid-
punkter noterade i USD.
ii) Säkra prognostiserad försäljning och inköp, som är högst sannolika, i USD
i EAB vilka infaller nästkommande 7 till 18 månader, månadsvis rullande.
Säkringsredovisning tillämpas för båda mandaten där koncernen teck-
nar valutaterminskontrakt, vilka matchar villkoren för valutaexponeringen
så nära som möjligt, och definierar dem som säkringsinstrument.
Säkringsineffektivitet förväntas bli minimal, men kan uppstå beroende på
skillnader i betalningstidpunkter för kassaflöden mellan säkrade poster och
säkringsinstrumenten.
b) Transaktionsexponering i individuell balansräkning
Enligt koncernens policy ska transaktionsexponering i dotterbolagens
balansräkning (till exempel kundfordringar och leverantörsskulder
vilka omvärderas vid förändring i valutakurser) vara säkrade fullt ut.
Valutakursexponeringar rörande balansposter säkras genom nettning
Not F1, forts.
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
56
Noter till koncernens ﬁnansiella rapporter
Ericsson 2025
av balanser eller derivat. Valutakursexponeringar hanteras netto och dess
effekter presenteras netto inom finansiella intäkter och kostnader. Detta
definieras inte som säkringsredovisning.
c) Valutaexekveringsrisk i Ericsson AB (EAB)
Eftersom balansräkningssäkring sker netto månadsvis, exponerar betyd-
ande volatilitet i USD-säkringsvolymer EAB för valutaexekveringsrisk. För
att sprida valutaexekveringsrisken över året säkras 14 % av var och en av
de kommande 6 månadernas prognostiserade försäljningar och inköp i EAB
månadsvis, varigenom prognostiserade försäljningar och inköp (exklusive
volym i 7 till 18 månaders kassaflödessäkringsprogram) säkras med interna
derivat mot moderbolaget. Detta definieras inte som säkringsredovisning,
därför redovisas valutaeffekten på omvärderingen av de interna derivaten i
valutaeffekter vinster/förluster, netto när det uppstår.
Känsligheten för valutaeffekten är beroende av förändringar i valutakurser,
prognoser och säsongsvariationer. USD är den enda valuta som säkras. Den
utestående derivatvolymen vid årets slut är USD 190 miljoner, värderad till
SEK 10 miljoner. En nettorealiserad valutavinst på SEK 338 miljoner redo-
visades under året.
Ränterisk
Koncernen är exponerat för ränterisker på grund av att vissa balansposters
marknadsvärde fluktuerar och på grund av förändringar av ränteintäkter
och räntekostnader.
Känslighetsanalys
Koncernen använder VaR-metoden för att mäta valutarisk och ränterisk i de
portföljer som förvaltas av Treasury. Med hjälp av denna statistiska metod
beräknas den största möjliga förlust med en viss sannolikhetsgrad under en
bestämd tidsperiod. För VaR-mätningen har koncernen valt ett konfidens-
intervall på 99 % och en dags tidshorisont. Den dagliga VaR-mätningen görs
med marknadsvolatiliteter och korrelationer baserade på dagliga historiska
data det senaste året, med begränsningen att historiska data inte nödvänd-
igtvis speglar framtida händelser.
Treasury verkar under två mandat. Inom kassaförvaltningen kan den såväl
avvika från rörlig ränta på nettokassan som att ta valutapositioner med en
sammantagen risk om maximalt SEK 45 miljoner VaR med 99 % konfidens-
intervall och en dags tidshorisont. Genomsnittligt VaR för 2025 uppgick till
SEK 6,8 (12,4) miljoner. Inga VaR-limiter överskreds under 2025.
Inom ”Asset and Liability management” verksamheten hanteras ränte-
risken genom att matcha fast respektive rörlig ränta i räntebärande poster
i balansräkningen. Koncernens policy är att känsligheten för en förändring
om 1 baspunkt, på matchande räntebärande tillgångar och räntebärande
skulder, inklusive derivat, får uppgå till SEK 10 miljoner. Den genomsnittliga
exponeringen under 2025 var SEK 0,3 (0,8) miljoner per baspunkt.
Känslighetsanalys på ränteökning om 1 baspunkt, SEK miljoner

| < 3 | 3–12 |  |  |  |
| mån | mån | 1–3 år | 3–5 år | >5 år | Totalt
Räntebärande |  |  |  |  |  |
tillgångar | – | –1 | –3 | –7 | – | –11
Räntebärande |  |  |  |  |  |
skulder 1) | – | – | 2 | 2 | – | 4
Derivat | –1 | – | – | 4 | 2 | 5
Totalt | –1 | –1 | –1 | –1 | 2 | –2

1)
Upplåning är inkluderad eftersom den är hänförlig till verkligt värde via resultaträkningen.
Derivat
Utestående derivat

|  |  |  | Relaterade |
|  |  |  | ej avräknade |
| Redovisat |  |  | belopp – |
| bruttovärde | Avräkning Nettovärde | placeringar | Netto
2025 |  |  |  |  |
Valuta- |  |  |  |  |
derivat 1) |  |  |  |  |
Tillgångar | 2 965 | –33 | 2 932 | –2 782 | 150
Skulder | –201 | 33 | –168 | 3 | –165
Räntederivat |  |  |  |  |
Tillgångar | 1 | – | 1 | – | 1
Skulder | – | – | – | – | –
2024 |  |  |  |  |
Valuta- |  |  |  |  |
derivat 1) |  |  |  |  |
Tillgångar | 214 | –29 | 185 | –92 | 93
Skulder | –3 361 | 29 | –3 332 | 3 237 | –95
Räntederivat |  |  |  |  |
Tillgångar | – | – | – | – | –
Skulder | –5 | – | –5 | – | –5

1)
Valutaderivat hänförda till kassaflödessäkring om SEK 2 600 (0) miljoner är inkluderade i Övriga
kortfristiga tillgångar och SEK 0 (2 229) miljoner i Övriga kortfristiga skulder.
Betalda eller erhållna ”Cash collaterals” (kassa ställd som säkerhet) under
Credit Support Annex (CSA) till ISDA för ”cross-currencies” derivat redovisas
som kortfristiga räntebärande placeringar respektive kortfristig upplåning.
Koncernen innehar följande valutaderivat definierade som
säkringsinstrument:
Valutaderivat

|  | 3–12 |  |
| < 3 mån | mån | > 1 år | Totalt
Nominellt värde (USD miljoner) | 1 023 | 590 | 714 | 2 327
Genomsnittlig terminskurs (SEK/USD) | 10,14 | 10,53 | 10,16 |

Säkringskvoten är 1:1 och förändringar i terminskursen har definierats som
säkringsrisk. Säkringseffektiviteten bedöms återkommande för att säker-
ställa att de väsentliga kriterierna i säkringsinstrumentet överensstämmer
med det säkrade föremålet. Prognoser av försäljning och nedlagda kost-
nader uppdateras löpande och analyseras för att säkerställa att det säk-
rade föremålet fortsatt är högst sannolikt. Ineffektivitet kan uppstå om de
väsentliga kriterierna inte längre överensstämmer, eller om tidpunkten för
de prognosticerade transaktionerna ändras väsentligt. Ingen ineffektivitet
redovisades i resultaträkningen 2025. Se not E1 ”Eget kapital” rörande för-
ändringar i kassaflödessäkringsreserven.
Kreditrisk
Kreditrisk är uppdelad i tre kategorier: kreditrisk i kundfordringar och
kontraktstillgångar, kreditrisk avseende kundfinansiering samt finansiell
kreditrisk, se not A1 ”Väsentliga redovisningsprinciper”.
Kreditrisk i kundfordringar och kontraktstillgångar
Kreditrisk i kundfordringar och kontraktstillgångar regleras genom en policy
som är obligatorisk att följa för samtliga bolag inom koncernen. Syftet med
policyn är att:
–
Undvika kreditförluster genom att etablera interna standardrutiner för
kredithantering hos samtliga bolag inom koncernen.
–
Säkerställa övervakning samt vidta åtgärder mot kunder i händelse
av uteblivna betalningar.
–
Säkerställa en effektiv kredithantering inom koncernen och därigenom för-
bättra det genomsnittliga antalet kreditdagar samt förbättra kassaflödet.
–
Ange eskaleringsväg samt processer för godkännande av
kundkreditlimiter.
Not F1, forts.
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
Ericsson 2025
Noter till koncernens ﬁnansiella rapporter
57
Samtliga kunder genomgår en regelbunden kreditbedömning. Genom system-
funktionaliteten för kredithantering görs en kreditkontroll varje gång en försälj-
ningsorder skapas i affärssystemet. Denna kontroll baseras på den kreditgräns
och kreditrisk som är definierad för varje kund. Kreditspärrar uppkommer om
förfallna kundfordringar är högre än godkänd nivå eller om kreditgränsen
överskrids. För att upphäva en kreditspärr krävs vederbörligt godkännande.
Remburser används som en metod för att säkra betalningar från kunder
verksamma i nya marknader, särskilt på sådana marknader där det råder
instabila politiska och/eller ekonomiska förhållanden. Genom att banker
bekräftar remburserna begränsar Bolaget den politiska och kommersiella
kreditriskexponeringen.
Nedskrivning av kundfordringar och kontraktstillgångar
Kundfordringar och kontraktstillgångar utvärderas under en gemensam
modell med avseende på nedskrivningsbehov. Koncernen har dragit slutsat-
sen att kreditrisk i stora drag är beroende av både risk i landet där kunden har
sitt säte (med andra ord möjlighet att göra betalningar över nationsgräns)
liksom kundens betalningshistorik. Förväntade kreditförluster beräknas
med hjälp av en matris för avsättningar, vilken specificerar en fast procent-
sats, vilken är beroende av antalet dagar efter förfall och landriskbedöm-
ning. Värdering av landriskbedömning är beroende av de bedömningar som
används av alla exportkreditinstitut inom OECD. De procentsatser som defi-
nieras i nedskrivningsmatrisen är baserade på historiska förlustmönster för
denna gruppering av kunder. Dessa procentsatser justeras för aktuella för-
utsättningar liksom ledningens förväntningar om förändringar rörande poli-
tiska risker och framtida betalningsmönster. Nedskrivningsprocentsatserna
är högre för högriskländer jämfört med lågriskländer och också högre för
belopp som fortsätter att vara obetalda för längre tidsperioder.
Koncernen har utvärderat de senaste globala ekonomiska förhållan-
dena på modellen för förväntade kreditförluster för kundfordringar och
uppdaterat reserveringsmatrisen på lämpligt sätt.
Exponering av kundfordringar och kontraktstillgångar

| 2025 | 2024
Bruttobalans | 49 987 | 53 902
Reserv för förväntade kreditförluster | –2 327 | –2 827
Nettobalans, bokfört värde | 47 660 | 51 075

Åldersanalys av bruttovärde av kundfordringar och kontraktstillgångar
per riskkategori

|  |  | Dagar efter förfall |  |  |
| Ej förfallet | 1–90 | 91–180 | 181–360 | >360 | Totalt
|  |  |  |  |  | 2025
Låg landrisk | 33 195 | 908 | 92 | 171 | 233 | 34 599
Medium landrisk | 9 514 | 915 | 174 | 241 | 438 | 11 282
Hög landrisk | 2 103 | 382 | 93 | 81 | 1 447 | 4 106
Totalt | 44 812 | 2 205 | 359 | 493 | 2 118 | 49 987
2024 |  |  |  |  |  |
Låg landrisk | 33 801 | 2 914 | 243 | 270 | 261 | 37 489
Medium landrisk | 9 379 | 1 025 | 164 | 168 | 659 | 11 395
Hög landrisk | 2 684 | 449 | 117 | 133 | 1 635 | 5 018
Totalt | 45 864 | 4 388 | 524 | 571 | 2 555 | 53 902

Fördelningen av kundfordringar och kontraktstillgångar följer fördelningen
väl av koncernens omsättning, se not B1 ”Segmentsinformation”. De tio
största kunderna representerar 47 % (45 %) av de totala kundfordringarna
och kontraktstillgångarna under 2025.
Rörelser avseende reserver för osäkra kundfordringar och kontraktstill-
gångar

| 2025 | 2024
Ingående balans | 2 827 | 2 585
Poster avseende förvärvade bolag | –17 | –
Minskning/Ökning | –239 | 265
Nedskrivningar | –19 | –21
Omräkningsdifferens | –225 | –2
Utgående balans | 2 327 | 2 827

Förfallna kundfordringar som är äldre än 360 dagar har minskat vilket
resulterat i lägre reserver i procent av bruttoexponeringen vid årsslutet.
Koncernens nedskrivningar har historiskt varit låga. Under året skrevs
SEK 19 (21) miljoner av med anledning av att koncernen inte hade någon
rimlig förväntan att få betalt.
Kreditrisk avseende kundfinansiering
S
amtliga åtaganden avseende kundkrediter görs endast efter godkännande
enligt styrelsens arbetsordning och gällande beslutsordning för kreditbeslut.
En kreditriskvärdering görs för varje enskild kundkredit i syfte att fastställa
en kreditvärdering (för politisk och kommersiell risk) innan beslut fattas
om att godkänna ett nytt kundfinansieringsåtagande. Kreditriskanalysen
genomförs med hjälp av en värderingsmodell där den politiska kreditrisk-
nivån motsvarar den som tillämpas av exportkreditinstituten inom OECD.
Den kommersiella kreditrisken värderas genom att analysera ett stort antal
parametrar, vilka kan antas ha en påverkan på den framtida kommersiella
kreditriskexponeringen. Den använda modellen för att fastställa en kredit-
värdering genererar en intern prissättning av risk, uttryckt som en riskmargi-
nal per annum över basräntan. Den referensprissättning för politisk och kom-
mersiell risk som modellen är baserad på verifieras regelbundet med hjälp
av information från OECDs marknadsprissättning (OECD Market Pricing
Benchmark) och/eller den gällande prissättningen i banklånemarknaden för
liknande strukturerade finansieringar. Målet är att den internt bestämda risk-
marginalen alltid skall motsvara den faktiska bedömda risken och att denna
prissättning ska ligga så nära som möjligt en aktuell marknadsprissättning.
Kreditvärderingen för varje enskild kundkredit omprövas regelbundet.
Den geografiska fördelningen av bruttoexponeringen vid årets slut var
enligt följande: Europa, Mellanöstern och Afrika 70 % (57 %), Nord- och
Sydamerika 29 % (12 %), Sydostasien, Oceanien och Indien 1 % (31 %).
Bedömning av verkligt värde för kundfinansieringsfordringar
Kundfinansieringskrediter redovisas till sitt verkliga värde och klassificeras
enligt nivå 3 i hierarkin för att fastställa detta värde. Bolaget har etablerat
en process för bedömning av verkligt värde. Den kvartalsvisa kreditbe-
dömningen använder en intern modell för att fastställa kommersiell rating
för varje kredit samt för att beräkna verkligt värde. Modellen är baserad på
extern kreditvärdering, politisk risk, landrisk och bankernas prissättning.
Regelbunden uppföljning av kundens betalningshistorik är också en del av
den interna bedömningen.
Kundfinansiering avstämning av verkligt värde

| 2025 | 2024
Ingående balans | 4 522 | 6 917
Tillkomna krediter | 18 102 | 20 758
Försäljning/Återbetalning | –21 189 | –23 920
Omvärdering/amortering av räntesubvention 1) | 54 | 407
Omräkningsdifferens | –399 | 360
Utgående balans | 1 090 | 4 522
varav långfristig | 238 | 190

1)
Nettoeffekten av omvärderingar som presenteras som försäljnings- och administrationskostna-
der påverkade resultaträkningen negativt med SEK 90 (positiv påverkan 6) miljoner, varav 90
(positiv påverkan 6) miljoner relaterar till krediter som innehas vid årets slut.
Efterfrågan på kundfinansieringslösningar är fortsatt hög. Den största
delen av sådan finansiering har blivit överförd till banker. Outnyttjade
kreditåtaganden 2025 uppgår till SEK 55,9 (47,8) miljarder. Ökningen
av kreditåtaganden beror främst på nya kundfinansieringslösningar som
ingicks under fjärde kvartalet.
Finansiell kreditrisk
Finansiella instrument medför en risk att motparten inte har möjlighet att
fullgöra sina betalningsåtaganden. Denna exponering uppstår vid invest
-
eringar i kassa, likvida medel, räntebärande placeringar och i samband
med derivatpositioner med ett positivt orealiserat resultat mot banker och
andra motparter.
Koncernen minskar dessa risker genom att placera likviditet främst i
värdepapper som statsskuldväxlar, statsobligationer, företagscertifikat
och säkerställda bostadsobligationer (se nedan avsnittet Likviditetsrisk).
Not F1, forts.
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
58
Noter till koncernens ﬁnansiella rapporter
Ericsson 2025
Separata kreditlimiter tilldelas varje motpart för att hantera riskkoncentr
-
ationen. Alla derivattransaktioner omfattas av ISDA kvittningsavtal för att
begränsa kreditrisken. För ”cross currency derivat” har ett Credit Support
Annex (CSA) till ISDA tecknats selektivt för att ytterligare reducera kredit-
risken genom att veckovis byta kontanta säkerheter i förhållande till mark-
nadsvärde. Derivat med ”clearing” motparter anses inte medföra någon
kreditrisk.
Per den 31 december 2025 var kreditrisken i avistainstrument lika stor
som instrumentens bokförda värde. Kreditexponeringen i derivatinstru-
ment uppgick till SEK 0,2 (0,1) miljarder.
Likviditetsrisk
Bolaget minimerar likviditetsrisken genom att bibehålla en tillräcklig
kassa, centraliserad kassaförvaltning, placeringar i mycket likvida ränte-
bärande instrument och genom att ha tillräckliga bindande kreditlöften för
att täcka potentiella finansieringsbehov. För information om avtalsenliga
åtaganden, analyserade per avtalsenlig löptid, se not D4 ”Kontraktsenliga
åtaganden”. Det kortsiktiga åtagandet av skulder under de kommande 12
månaderna är tillräckligt täckt av kassa och andra räntebärande tillgångar
vid årets slut. Löpande inbetalningar från kunder förväntas uppfylla ope-
rativa krav
inklusive leverantörsskulder och andra köpåtaganden. Åtaganden
för ny
kundfinansiering förväntas inte ha negativ kortsiktig effekt på kundin-
betalningar då majoriteten säljs inom en kort period.
Bolaget har tillgång till Leverantörsfinansieringsprogram där betalnings-
villkoren med vissa leverantörer förlängs till upp till 180 dagar. Bolaget för-
väntas bibehålla nuvarande nivåer kopplade till dessa överenskommelser.
Finansiella instituts vilja att köpa och sälja fakturor kan påverkas av nuvar-
ande marknadsförutsättningar något som potentiellt kan påverka Bolagets
rörelsekapital negativt. Däremot förväntas sådana effekter ske över tid då
affärsvillkor med kunder och leverantörer sker löpande. Där så krävs förvän-
tar sig Bolaget att kortfristiga lånefaciliteter nyttjas eller förnyas för att möta
likviditetsbehoven.
Kassa, likvida medel och räntebärande placeringar

| Rating |  | 3–12 |  |  |
| eller likn. | < 3 mån | mån | 1–5 år | >5 år | Totalt
2025 |  |  |  |  |  |
Totalt bank |  | 39 386 | 226 | – | – | 39 612
Andra finansiella |  |  |  |  |  |
institut |  | 384 | – | – | – | 384
Typ av emittent/ |  |  |  |  |  |
motpart: |  |  |  |  |  |
Stater | AAA | 2 488 | 835 | 11 754 | 845 | 15 922
Företag | A2/P2 | 5 901 | 547 | – | – | 6 448
Bostadsinstitut | AAA | 1 001 | 5 873 | 24 699 | – | 31 573
|  | 49 160 | 7 481 | 36 453 | 845 | 93 939
2024 |  |  |  |  |  |
Totalt bank |  | 40 749 | 389 | – | – | 41 138
Andra finansiella |  |  |  |  |  |
institut |  | 1 437 | – | – | – | 1 437
Typ av emittent/ |  |  |  |  |  |
motpart: |  |  |  |  |  |
Stater | AA/AAA | 4 639 | 995 | 3 175 | 603 | 9 412
Företag | A2/P2 | 2 672 | 198 | – | – | 2 870
Bostadsinstitut | AAA | – | 5 353 | 14 878 | 783 | 21 014
|  | 49 497 | 6 935 | 18 053 | 1 386 | 75 871

Refinansieringsrisk
Refinansieringsrisken är risken att Bolaget inte kan refinansiera sina ute-
stående skulder på acceptabla villkor, eller överhuvudtaget, vid en given tid-
punkt. Bolaget minskar denna risk genom att diversifiera sina finansierings-
källor via en mix av obligationslån, bilaterala lån och privata placeringar,
med en spridd förfallostruktur. Finansieringsstrategin är flexibel och möjlig-
gör förfinansiering av lån före förfall samt upplåning i olika valutor. Utöver
de långfristiga finansieringsprogrammen har Bolaget även ett företags-
certifikatprogram samt en bindande likviditetskreditfacilitet för kortfristig
upplåning. Alla outnyttjade bindande kreditfaciliteter kan användas för att
minska refinansieringsrisken när skulderna förfaller.
Den genomsnittliga löptiden på Moderbolagets lån var 3,0 år (3,6 år)
per 31 december 2025.
Finansieringsprogram
1)

| Belopp | Utnyttjat | Outnyttjat
Obligationslåneprogram EMTN |  |  |
(USD miljoner) | 5 000 | 2 259 | 2 741
Företagscertifikatprogram (SEK miljoner) | 10 000 | – | 10 000

1)
Programmen innehåller inga finansiella kovenanter.
Under första kvartalet 2025 återbetalade Ericsson alla utestående belopp
under Företagscertifikatprogrammet. I maj 2025 ersatte Ericsson sin likvid-
itetskreditfacilitet om USD 1,0 miljarder, som förfaller i maj 2026, med en ny
facilitet om USD 0,5 miljarder som förfaller i maj 2027. I december 2025 åter-
betalade bolaget den privata placeringen om USD 150 miljoner hos Svensk
Exportkredit AB (SEK) och den bilaterala faciliteten om USD 150 miljoner hos
Nordiska Investeringsbanken.
Bindande kreditlöften

| Belopp | Utnyttjat | Outnyttjat
Kreditfacilitet i flera valutor |  |  |
(USD miljoner) 1) | 2 000 | – | 2 000
Rullande likviditetskreditfacilitet |  |  |
(USD miljoner) 2) | 500 | – | 500

1)
Facilitetens ränta är inte kopplad till Ericssons kreditbetyg eller några finansiella kovenanter men
är däremot kopplad till två av Ericssons hållbarhetsmål. Faciliteten förfaller i september 2028.
2)
Faciliteten förfaller i maj 2027.
Koncernens finansiella instrument värderade till verkligt värde
Koncernens finansiella instrument redovisade till verkligt värde möter gene-
rellt kraven för nivå 1 värdering eftersom de baseras på noterade priser i
aktiva marknader för identiska tillgångar. För vissa av koncernens finansiella
tillgångar och skulder, särskilt derivat, är inte noterade priser tillgängliga
och verkliga värden kalkyleras med användande av marknadsantaganden
såsom noteringar för räntesatser och valutakurser.
För finansiella skulder designerade till verkligt värde reflekterar det bokförda
värdet också effekten i egna ”credit spreads” antingen till noterade priser eller
noterade priser på ”Credit Default Swap” för ”Investment Grade” företag.
Värderingshierarki
– Noterade marknadspriser – nivå 1
Tillgångar och skulder klassificeras som nivå 1 om deras värde är observer-
bart på en aktiv marknad. Sådana instrument värderas med referens till
ojusterade noterade priser för identiska tillgångar eller skulder i aktiva mark-
nader där det noterade priset är tillgängligt, och där priset representerar
aktuella och normalt förekommande marknadstransaktioner.
– Värderingsteknik användande observerbara ingångsvärden – nivå 2
Skulder och tillgångar klassificerade som nivå 2 har värderats genom att
använda modeller vars ingångsvärden är observerbara antingen direkt eller
indirekt. Värderingar baserade på observerbara ingångsvärden inkluderar
likvida medel (till exempel diskonteringsinstrument, kortfristiga insättningar)
och räntederivat som använder räntesatsavkastningskurvor. Andra ingångs-
värden inkluderar ”credit spreads” och valutaterminskurser. Ingångsvärden
för basräntor är noterade fixingräntor, ränteswappar och IBOR räntor.
Valutaderivat är värderade genom att använda observerbara termins-
kurser, diskonterade med avkastningskurvor. Värdering av utländska valuta-
optioner görs med användande av Black-Scholes formeln. Värdet av kredit-
risker i derivatkontrakt följs upp regelbundet. Värderingsjusteringar av
derivattillgångar och derivatskulder kalkyleras baserat på utestående mark-
nadsvärden och sannolikhet för betalningsinställelse från kreditswappar
(CDS) och om effekt av värdering är väsentlig skall den inkluderas i det
verkliga värdet på derivaten.
– Värderingsteknik användande icke-observerbara
ingångsvärden – nivå 3
Skulder och tillgångar klassificeras som nivå 3 om deras värdering innefatt-
ar väsentliga ingångsvärden som inte är baserade på observerbara mark-
nadsvärden (inte observerbara ingångsvärden). Förutom kundfordringar
och kundfinansieringsfordringar används i huvudsak värderingstekniken
för investeringar i aktier och andra andelar där ingångsvärden anses vara
Not F1, forts.
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
Ericsson 2025
Noter till koncernens ﬁnansiella rapporter
59
observerbara om de kan vara direkt observerbara från transaktioner i en
aktiv marknad, eller om det finns övertygande externa uppgifter som påvisar
ett exekverbart pris för att avveckla investeringen. Med en marknadsmässig
syn på värdering, fastställs icke-observerbara ingångsvärden generellt
genom att kopplas till observerbara ingångsvärden, historiska noteringar
eller andra analystekniker.
Avstämning av övriga finansiella tillgångar värderade till verkligt värde nivå 3

| Investeringar i aktier och andelar
Ingående balans | 1 867
Anskaffningar | 523
Försäljningar | –149
Vinster och förluster 1) | –319
Omräkningsdifferens | –13
Utgående balans | 1 909

1)
Tabellen visar nettoresultat rapporterat som övriga rörelseintäkter/kostnader, varav SEK 314
miljoner avser orealiserade förluster avseende nivå 3 tillgångar som hölls vid årets slut.
Finansiella instrument värderade till upplupet anskaffningsvärde
Finansiella instrument, till exempel vissa likvida medel, räntebärande
placeringar, upplåning och leverantörsskulder redovisas till upplupet
anskaffningsvärde som anses motsvara verkligt värde. Om ett marknadspris
inte finns tillgängligt och den ränteexponering och kreditspreadar som
påverkar värdet är obetydliga, anses det redovisade värdet utgöra en rimlig
uppskattning av det verkliga värdet.
Finansiella instrument

| 2025 | 2024
| Upplupet |  | Hierarkinivå för verkligt värde | Upplupet |  | Hierarkinivå för verkligt värde
| anskaff- | Verkligt |  |  |  | anskaff- | Fair |  |  |
SEK miljarder | ningsvärde | värde | Nivå 1 | Nivå 2 | Nivå 3 | ningsvärde | value | Nivå 1 | Nivå 2 | Nivå 3
Tillgångar värderade till verkligt |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
värde via resultaträkningen |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
Kundfinansiering | – | 1,1 | – | – | 1,1 | – | 4,5 | – | – | 4,5
Räntebärande placeringar | – | 49,9 | 45,4 | 4,5 | – | – | 31,7 | 30,4 | 1,3 | –
Likvida medel 1) | – | 25,3 | – | 25,3 | – | – | 24,3 | 0,3 | 24,0 | –
Övriga finansiella tillgångar | – | 1,9 | – | – | 1,9 | – | 2,7 | 0,8 | – | 1,9
Övriga kortfristiga tillgångar | – | 2,9 | – | 2,9 | – | – | 0,2 | – | 0,2 | –
Tillgångar värderade till verkligt |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
värde via övrigt totalresultat (OCI) |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
Kundfordringar | – | 40,3 | – | – | 40,3 | – | 44,2 | – | – | 44,2
Tillgångar värderade till upplupet |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
anskaffningsvärde |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
Räntebärande placeringar | 0,1 | – | – | – | – | 0,3 | – | – | – | –
Övriga finansiella tillgångar | 0,1 | – | – | – | – | 0,3 | – | – | – | –
Finansiella tillgångar | 0,2 | 121,4 |  |  |  | 0,6 | 107,6 |  |  |
Finansiella skulder värderade |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
till verkligt värde |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
Moderbolagets upplåning | – | –29,6 | –18,8 | –10,8 | – | – | –35,7 | –19,7 | –16,0 | –
Finansiella skulder värderade |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
till verkligt värde via resultatet |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
Övriga kortfristiga skulder | – | –0,2 | – | –0,2 | – | – | –3,3 | – | –3,3 | –
Skulder värderade till upplupet |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
anskaffningsvärde |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
Leverantörsskulder | –26,3 | – | – | – | – | –30,2 | – | – | – | –
Upplåning | –3,1 | – | – | – | – | –2,3 | – | – | – | –
Finansiella skulder | –29,4 | –29,8 |  |  |  | –32,5 | –39,0 |  |  |

1)
Kassa och likvida medel uppgår till SEK 43,9 (43,9) miljarder varav SEK 25,3 (24,3) miljarder avser likvida medel som presenteras i ovanstående tabell.
Marknadsprisrisk avseende egna aktier och andra noterade
finansiella instrument
Genom aktiebaserade ersättningar till anställda och till styrelsen är Bolaget
exponerat mot utvecklingen av sin egen aktiekurs. Vissa av planerna är
aktiereglerade och vissa är kontantreglerade, vilket ges ytterligare upplys-
ningar om i not A1 ”Väsentliga redovisningsprinciper”, i not G2 ”Information
angående styrelsemedlemmar och ledande befattningshavare” och i not G3
”Aktierelaterade ersättningar”.
Aktierelaterade program för anställda
Åtagandet att leverera aktier i enlighet med det långsiktiga rörliga ersätt-
ningsprogrammet (LTV) till högre chefer säkras genom eget innehav av
B-aktier. Kassaflödesexponeringen hanteras genom eget innehav av
B-aktier, som kommer att säljas för att skapa finansiering och även täcka
betalningar hänförliga till sociala avgifter, när aktier tilldelas deltagarna efter
utgången av deras intjänandeperiod.
Kontantreglerade planer för anställda och styrelsen
Rörande syntetiska aktieprogram (kontantreglerat program såsom
definierat i IFRS 2) till styrelseledamöter och kontantreglerade planer till
anställda är Bolaget exponerat för risk i relation till sin egen aktiekurs, både
avseende kompensationskostnader och sociala avgifter. Skyldigheten
att betala ersättningar till styrelsen och anställda enligt syntetiska aktie-
baserade ersättningar täcks av en avsättning i balansräkningen. För vidare
information om LTV, de kontantreglerade planerna till de anställda och
syntetiska aktiebaserade ersättningar till styrelsen, se not G2 ”Information
angående styrelsemedlemmar och ledande befattningshavare” och not G3
”Aktierelaterade ersättningar”.
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
60
Noter till koncernens ﬁnansiella rapporter
Ericsson 2025
F2
Finansiella intäkter och kostnader

| 2025 | 2024 | 2023
Avtalsenlig ränta på finansiella tillgångar | 2 322 | 2 515 | 1 897
varav på finansiella tillgångar värderade till upplupet anskaffningsvärde | 330 | 538 | 403
Omvärdering vinster/förluster på finansiella tillgångar, netto | 141 | 137 | 64
Övriga finansiella intäkter | 17 | 82 | 184
Finansiella intäkter | 2 480 | 2 734 | 2 145
Avtalsenlig ränta på finansiella skulder | –1 636 | –2 486 | –2 282
varav på finansiella skulder värderade till upplupet anskaffningsvärde | –96 | –277 | –501
Omvärdering vinster/förluster på finansiella skulder, netto | –56 | 82 | –134
Räntekostnader avseende leasingskulder | –402 | –421 | –464
Räntenetto på pensionsskulder | –681 | –647 | –517
Övriga finansiella kostnader | –272 | –631 | –721
Finansiella kostnader | –3 047 | –4 103 | –4 118
Valutaeffekter vinster/förluster, netto | 235 | –355 | –1 020
Finansiella intäkter och kostnader, netto | –332 | –1 724 | –2 993
Nettovinst/-förlust på finansiella instrument exkluderar vinster/förluster på valutaeffekter: |  |  |
Finansiella instrument värderade till verkligt värde via resultaträkningen 1) | 497 | 289 | 885
Finansiella skulder värderade till verkligt värde via resultaträkningen | –472 | –378 | –1 100

1)
Exklusive nettoförlust från omvärdering av kundfinansieringsfordringar om SEK 90 miljoner (nettovinst SEK 6 miljoner 2024 och nettoförlust SEK 209 miljoner 2023), rapporterade
som försäljnings- och administrationskostnader, samt nettoförlust från omvärdering av investeringar i aktier och andelar om SEK 303 miljoner (nettoförlust SEK 202 miljoner 2024 och nettoförlust
SEK 186 miljoner 2023), rapporterade som Övriga rörelseintäkter/kostnader.
F3
Finansiella tillgångar, långfristiga

| Övriga investeringar | Långfristiga räntebärande | Övriga långfristiga
| i aktier och andelar | placeringar | finansiella tillgångar 1)
| 2025 | 2024 | 2025 | 2024 | 2025 | 2024
Ingående balans | 2 029 | 2 091 | 19 440 | 9 931 | 5 161 | 6 350
Investering | 615 | 207 | 28 788 | 15 950 | 1 691 | 2 919
Avyttring/amortering/minskning | –419 | –64 | –3 209 | –224 | –14 | –2 585
Avskrivningar | – | – | – | – | –520 | –136
Förändring av värdet på fonderade pensionsplaner 2) | – | – | – | – | 611 | –960
Omvärdering | –303 | –202 | –11 | 160 | 2 | 21
Omklassificering | – | – | –7 710 | –6 377 | –522 | –455
Omräkningsdifferens | –13 | –3 | – | – | –449 | 7
Utgående balans | 1 909 | 2 029 | 37 298 | 19 440 | 5 960 | 5 161

1)
Inkluderar poster såsom överskottstillgångar för pensioner, skattekreditfordringar, uppskjutna försäljningskommissioner och lån till intresseföretag.
2)
Det här beloppet inkluderar ändringar i tillgångsbegränsningen. För ytterligare information, se not G1 ”Ersättning efter avslutad anställning”.
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
Ericsson 2025
Noter till koncernens ﬁnansiella rapporter
61
F4
Räntebärande skulder
Bolagets utestående räntebärande skulder uppgick till SEK 32,7 (38,0)
miljarder per den 31 december 2025.
Räntebärande skulder (exklusive leasingåtaganden)

| 2025 | 2024
Kortfristig upplåning |  |
Kortfristig del av långfristig upplåning | 518 | 3 953
Övrig kortfristig upplåning | 3 020 | 2 184
Total kortfristig upplåning | 3 538 | 6 137
Långfristig upplåning |  |
Certifikat och obligationslån | 29 115 | 31 799
Övrig långfristig upplåning | 50 | 105
Total långfristig upplåning | 29 165 | 31 904
Totala räntebärande skulder | 32 703 | 38 041

Avstämning av skulder hänförliga till finansiella aktiviteter
(inklusive leasingåtaganden)

| 2025 | 2024
Ingående balans | 45 536 | 54 328
Kassaflöde |  |
Upptagande av lån | 398 | 3 615
Återbetalning av lån | –3 538 | –15 917
Övriga finansieringsaktiviteter | 1 224 | 152
Leasingbetalningar | –2 115 | –2 492
Avyttring | –146 | –
Icke kassapåverkande förändringar |  |
Effekt av omräkningsdifferenser | –4 627 | 2 705
Förändring av verkligt värde vid förändring i kreditrisk | –30 | 567
Övriga förändringar av verkligt värde | 490 | 343
Nya och förlängda leasingkontrakt | 3 163 | 2 536
Övriga icke kassapåverkande förändringar | –91 | –301
Utgående balans | 40 264 | 45 536

Obligationslån, bilaterala lån, syndikerade lån och företagscertifikat i Moderbolaget

|  |  |  |  |  |  | Ackumulerade |
|  |  |  |  |  | Förändringar av | förändringar |
|  |  |  |  |  | verkligt värde pga | i verkligt värde |
|  |  |  |  |  | förändringar | pga förändringar |
|  |  |  |  | Bokfört värde | i kreditrisk | i kreditrisk | Bokfört värde
Emission-förfall | Nominellt | Kupong | Valuta | Förfallodatum | 2025 | 2025 | 2025 | 2024
Obligationslån |  |  |  |  |  |  |  |
2017–2025 1) | 150 | 2,741 % | USD | 22 dec 2025 | – | –24 | – | 1 611
2020–2030 1) | 200 | 3,020 % | USD | 30 dec 2030 | 1 703 | –20 | 100 | 1 918
2021–2029 | 500 | 1,000 % | EUR | 26 maj 2029 | 5 045 | 33 | 70 | 5 222
2022–2027 | 750 | 1,125 % | EUR | 8 feb 2027 | 7 990 | –16 | 61 | 8 314
2023–2028 | 500 | 5,375 % | EUR | 29 maj 2028 | 5 708 | –37 | 220 | 6 123
Totala obligationslån |  |  |  |  | 20 446 | –64 | 451 | 23 188
Bilaterala lån och syndikerade lån |  |  |  |  |  |  |  |
2019–2025 2) | 150 |  | USD | 18 dec 2025 | – | –15 | – | 1 664
2021–2028 3) | 305 |  | USD | 21 juni 2028 | 2 812 | 32 | 9 | 3 329
2023–2030 2) | 107 |  | USD | 16 dec 2030 | 1 026 | –5 | 44 | 1 223
2023–2030 3) | 273 |  | USD | 18 dec 2030 | 2 561 | 12 | 49 | 3 041
2024–2031 3) | 184 |  | USD | 15 feb 2031 | 1 726 | 8 | 31 | 2 050
2024–2031 2) | 108 |  | USD | 14 juli 2031 | 1 014 | 2 | 21 | 1 207
Totala bilaterala och syndikerade lån |  |  |  |  | 9 139 | 34 | 154 | 12 514
Företagscertifikat |  |  |  |  |  |  |  |
2024–2025 4) | 1 615 |  | SEK | feb – mar 2025 | – | – | – | 1 607
Totala företagscertifikat |  |  |  |  | – | – | – | 1 607

1)
Privat placering, Svensk Exportkredit (SEK).
2)
Nordiska Investeringsbanken (NIB), FoU projektfinansiering.
3)
Europeiska Investeringsbanken (EIB), FoU projektfinansiering.
4)
Företagscertifikat värderas till upplupet anskaffningsvärde, med en viktad genomsnittlig ränta om 2,788 %.
För att säkerställa långsiktig upplåning använder koncernen obligations-
lån, bilaterala forsknings- och utvecklingslån samt privata placeringar. Alla
utestående obligationslån emitteras av Moderbolaget inom ramen för dess
obligationsprogram (Euro Medium Term Note program, EMTN). Obligationer
emitterade till fast ränta ändras normalt till rörlig ränta med hjälp av
ränteswappar, i enlighet med ”Asset and liability management” manda-
tet som beskrivs i not F1 ”Finansiell riskhantering”. Utöver de långfristiga
finansieringsprogrammen har Bolaget även ett företagscertifikatprogram
samt en rullande likviditetskreditfacilitet för att effektivt hantera likviditets-
behov, vidare beskrivet i not F1 ”Refinansieringsrisk”. För Moderbolagets
upplåning var den totala vägda genomsnittsräntan under året 4,35 %
(5,88 %), med en genomsnittlig upplåning om SEK 36,1 (39,9) miljarder.
Upplåningen i dotterbolag uppgick till SEK 0,3 (0,7) miljarder och bestod
huvudsakligen av kortfristiga banklån.
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
62
Noter till koncernens ﬁnansiella rapporter
Ericsson 2025
Sektion G – Personalrelaterat
G1
Ersättning efter avslutad anställning
Ericsson ger ett visst finansiellt stöd till ett flertal pensionsplaner för ersätt-
ningar efter avslutad anställning i koncernen, vilket följer marknadspraxis
i varje enskilt land.
Bolaget har uppdaterat de antaganden som används för att värdera den
förmånsbaserade pensionsskulden baserat på de senaste marknadsförhål-
landena. Förändringar i finansiella antaganden resulterade i nettoaktuariella
vinster på förmånsbestämda förpliktelser på SEK 6,3 miljarder kronor.
Planer i Sverige
I Sverige finns såväl förmånsbestämda som premiebestämda planer base-
rade på kollektivavtal mellan parterna på den svenska arbetsmarknaden.
–
Förmånsbestämd pensionsplan, ITP2 (tjänstepensionsplan för lönean-
ställda i tillverkningsindustri och handel), kompletterad med en premie-
bestämd plan ITPK (tilläggsplan till tjänstepensionsplanen). Denna är
en slutlönebaserad pensionsplan.
–
Premiebestämd tjänstepensionsplan, ITP1, gäller för anställda födda
1979 eller senare.
–
Premiebestämd pensionsplan ITP1 eller alternativ ITP, för anställda med
inkomst överstigande 10 inkomstbasbelopp och som har valt att träda
ut ur ITP2. Villkoren är fastställda av koncernen och godkända av varje
anställd som har valt att delta.
Koncernen har merparten av de svenska pensionsåtagandena i förmåns-
bestämda pensionsplaner, vilket enligt IAS 19 är fonderade till 72 % (63 %)
i Ericssons pensionsstiftelse (en svensk pensionsstiftelse). Om dessa skulder
värderades enligt annan metod och med antaganden fastställda av svenska
PRI Pensionsgaranti, finansieras de till 99 % (96 %) genom tillgångar i
Ericssons Pensionsstiftelse. Det finns inga fonderingskrav för pensions-
åtaganden i Sverige.
Invaliditets- och efterlevandepensionsdelen av ITP-planen är försäk-
rad i Alecta, se avsnitt om Förmånsbestämda planer som omfattas av flera
arbetsgivare.
Koncernen betalar ut förmånerna direkt till pensionärerna allteftersom
de förfaller. Ansvaret för styrningen av planerna och plantillgångarna ålig-
ger koncernen och pensionsstiftelsen. Pensionsstiftelsen styrs med mål-
sättningen att uppnå en väl riskjusterad avkastning som samtidigt minskar
behovet av oväntade finansieringsbehov. Traditionella tillgångs- och skuld-
matchningsstudier genomförs regelbundet som underlag för placering inom
olika tillgångsklasser.
Planerna är exponerade för olika risker, exempelvis skulle ett plötsligt fall
i obligationsavkastningar kunna leda till en ökning av pensionsåtagandet.
Plötslig instabilitet på finansmarknaderna kan också leda till en nedgång i
verkligt värde i förvaltningstillgångar i pensionsstiftelsen som är delvis expo-
nerade mot aktiemarknaderna, vilket till viss del kan komma att uppvägas
av stigande värden på räntebärande tillgångar. Svenska pensionsplaner är
kopplade till inflation och högre inflation leder med största sannolikhet till
ökade åtaganden.
Förmånsbestämd plan som omfattar flera arbetsgivare
Koncernen har säkrat invaliditets- och efterlevandepension inom ramen för
ITP-planen via försäkring hos försäkringsbolaget Alecta. Trots att denna del
av planen är klassificerad som en förmånsbestämd pensionsplan som omfat-
tar flera arbetsgivare, är det inte möjligt att tillämpa förmånsbestämd redo-
visning eftersom information om hur tillväxt fördelas mellan arbetsgivare för
de flesta av de upplupna pensionsförmånerna inte finns tillgängliga. Det fulla
förmånsbeloppet redovisas i stället hos den senaste arbetsgivaren. Eftersom
Alecta inte kan tillhandahålla en nedbrytning av tillgångar och försäkrings-
reserv per arbetsgivare, har invaliditets- och efterlevandepensionsdelen av
ITP-planen redovisats som premiebestämda åtaganden.
Alecta kapitaliseras på kollektiv basis, vilket utgör en buffert för försäkrings
åtagandena som skydd för fluktuationer i avkastning på tillgångar och för
säkringstekniska risker. Alecta insamlingsfinansieringsgrad sträcker sig mel-
lan 125 % till 170 % och återspeglar marknadsvärdet av Alectas tillgångar
som i procent av åtagandet till försäkringstagarna (både garanterat och icke-
garanterat), beräknade enligt Alectas aktuariella antaganden som skiljer sig
från föreskrifterna i IAS 19. Alectas kapitaltäckning uppgick till
167 % (162 %) per den 31 december 2025. Koncernens andel av Alectas
premiereserv uppgick till 0,3 %, och den totala andelen av aktiva medlemmar
i Alecta är 2,0 %. Premier till planen för 2026 uppskattas till SEK 73 miljoner.
Eventualförpliktelser/Ställda säkerheter
Eventualförpliktelser inkluderar Bolagets ömsesidiga åtagande med kre-
ditförsäkringsbolaget PRI Pensionsgaranti i Sverige. Detta ömsesidiga
åtagande kan endast tas i anspråk om PRI Pensionsgaranti konsumerat
alla sina tillgångar och uppgår till maximalt 2 % av koncernens pensionså-
taganden i Sverige. Bolaget har vid årsskiftet pantförskrivit företagsinteck-
ningar om SEK 7,4 miljarder till PRI Pensionsgaranti. PRI mäter kontinuerligt
Bolagets kreditrisk enligt kreditförsäkringsvillkoren.
Planer i USA
Koncernen hanterar både premiebestämda och förmånsbestämda pensions-
planer i USA, vilka är en kombination av slutlönebaserade och avgiftsbase-
rade planer. De slutlönebaserade planerna erbjuder pensionsförmåner till
medlemmar på en garanterad livslång nivå. Förmånsnivån är beroende av
tjänstgöringstid och lön under de sista tjänstgöringsåren fram till pensione-
ring. Vanligen räknas pensioner inte upp med inflation när utbetalningstiden
inletts.
Den andra typen av plan är en förmånsbestämd pensionsplan som är
avgiftsbaserad och erbjuder förmåner ur ett ”kontosystem”. Saldot gottgörs
månadsvis med ränta och kapitaltillskott som beräknas på basis av aktuell
lön och tjänstgöringstidens längd.
Merparten av pensionsutbetalningarna hanteras med medel ur pensions-
stiftelserna, men det finns ofonderade planer där koncernen fullgör utbetal-
ning i den takt åtagandena förfaller. I USA är koncernens målsättning att
åtminstone uppnå, eller överskrida, den kapitaliseringsnivå som myndighets-
reglering föreskriver. Den amerikanska pensionsplanen hade vid utgången
av räkenskapsåret 2025 en fondering större än minimikravet.
Plantillgångar placerade i stiftelser styrs av lokala föreskrifter och praxis,
med beaktande av karaktären på relationen mellan koncernen och styrelse-
ledamöterna i stiftelsen (eller motsvarande) och dennas sammansättning.
Ansvaret för styrning av planerna, inklusive investeringsbeslut och kapital-
tillskottsplanering, åligger Plan Administrative Committee (PAC). PAC är
sammansatt av representanter från koncernen.
Koncernens planer är exponerade för olika risker hänförliga till pensions-
planer, exempelvis skulle ett plötsligt värdefall i obligationsavkastningar
leda till ökade pensionsåtaganden. En plötslig instabilitet på finansmark-
naderna kan också leda till nedgång i verkligt värde i pensionstillgångarna
i stiftelsen. Pensionsförmåner i USA är inte kopplade till inflation, men
högre inflation utgör en risk för ökade slutlöner vilka används för beräkning
av förmånerna som skall utgå till aktiva anställda. Det finns även en risk
att utbetalningsperioden blir längre än vad som bedömts i antagandena i
livslängdstabellerna.
Planer i Storbritannien
Koncernen använder både förmånsbestämda och premiebestämda planer
i Storbritannien. Samtliga av de förmånsbestämda planerna i Storbritannien
är stängda för framtida pensionsavsättningar.
De förmånsbestämda planerna tillhandahåller förmåner i form av en
garanterad nivå för pensioner på livstid. Nivån på de förmåner som till-
handahålls är definierad i stiftelsens policies och regler och är beroende av
anställningstid och lön. Pensionsbelopp att utbetala uppdateras generellt
i linje med Storbritanniens prisindex för handel, där hänsyn också tas till tak
definierade i reglerna.
Planens tillgångar är placerade i stiftelser och är investerade i ett antal
olika typer av tillgångar. Planerna styrs av lokala regler och ansvaret för
styrningen av planerna ligger hos förvaltarna, som utses av koncernen bland
dess anställda och bland planernas medlemmar. Oberoende professionella
förvaltare sitter i styrelsen för alla förmånsbestämda planer.
Riskerna för de flesta av de förmånsbestämda planerna i Storbritannien
har överförts till försäkringsbolag genom annuitetsinköpskontrakt – detta
Not G1, forts.
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
Ericsson 2025
Noter till koncernens ﬁnansiella rapporter
63
likställs till 87 % av de totala förmånsbestämda pensionsåtagandena vid
årsskiftet. Detta minskade avsevärt den finansiella exponeringen för Bolaget
eftersom förändringar i värdet av förmånsbestämda förpliktelser täcks direkt
av försäkringsgivarna. Bolaget behåller det juridiska ansvaret för att betala
alla förmåner i planen, varför planens skulder kvarstår i balansräkningen till-
sammans med motsvarande inköpstillgång.
Andra pensionsplaner
Koncernen har även planer i andra länder, varav de största är i Brasilien,
Indien och Irland. De huvudsakliga brasilianska planerna är helt fonderade,
med ett nettoöverskott av tillgångar. Planen i Irland är en slutlönepensions-
plan och är helt finansierad med ett nettoöverskott av tillgångar. Planerna
förvaltas av stiftelser med ledamöter som utsetts av såväl lokal bolaget som
av de anställda som ingår i planerna. Stiftelserna är oberoende i relation till
lokal bolaget och de styrs av landets specifika lagar.
Försäkringsfonden i Indien var självförvaltad genom en registrerad
undantagen stiftelse och investeringsavkastningen ska således, enligt lokal
lagstiftning, vara garanterad till en minimiavkastning angiven av regeringen.
Under året valde företaget att överföra stiftelsens tillgångar till de indiska
myndigheterna. De medlemmar som påverkades informerades om trans-
fereringen av Ericsson PF Trust till EPFO i maj 2025, med ett datum för flyt-
ten av tillgångarna per 1 juni 2025. Transfereringen av tillgångar till EPFO
slutfördes i flera trancher i juni 2025. Tillgångarnas värde SEK 5 miljarder var
på transfereringsdatumet högre än det förmånsbestämda åtagandet om
SEK 4,9 miljarder, därför gjordes en förlikningsförlust om SEK 0,1 miljarder
som redovisades i posten övriga finansiella kostnader. I slutet av novem-
ber 2025, kungjorde de indiska myndigheterna implementationen av ett
antal stora uppdateringar till sina arbetsrättsliga föreskrifter med omedel-
bar effekt. Den kombinerade påverkan av de arbetsrättsliga föreskrifterna
har blivit inkluderade i värderingen av Ericssons Indien planer, vilket har
resulterat i en tidigare servicekostnad om SEK 0,6 miljarder under 2025.
Servicekostnaden för 2026 förväntas öka med 82 % som ett resultat av änd-
ringen av de arbetsrättsliga föreskrifterna.
Belopp som redovisas i koncernens balansräkning

| Sverige | USA | Storbritannien | Övriga | Totalt
2025 |  |  |  |  |
Förmånsbestämda förpliktelser | 45 209 | 4 429 | 9 814 | 14 254 | 73 706
Förvaltningstillgångarnas verkliga värde | 32 566 | 4 322 | 10 493 | 10 445 | 57 826
Underskott/överskott (+/–) | 12 643 | 107 | –679 | 3 809 | 15 880
Planer med nettoöverskott, exklusive tillgångsbegränsningen 1) |  | 320 | 690 | 1 758 | 2 768
Avsättning för ersättningar efter avslutad anställning 2) | 12 643 | 427 | 11 | 5 567 | 18 648
2024 |  |  |  |  |
Förmånsbestämda förpliktelser | 49 423 | 5 340 | 10 473 | 21 362 | 86 598
Förvaltningstillgångarnas verkliga värde | 31 191 | 5 153 | 11 195 | 16 820 | 64 359
Underskott/överskott (+/–) | 18 232 | 187 | –722 | 4 542 | 22 239
Planer med nettoöverskott, exklusive tillgångsbegränsningen 1) | – | 330 | 727 | 1 152 | 2 209
Avsättning för ersättningar efter avslutad anställning 2) | 18 232 | 517 | 5 | 5 694 | 24 448

1)
Planer med ett nettoöverskott, det vill säga där förvaltningstillgångar överstiger de förmånsbestämda förpliktelserna, redovisas under övriga långfristiga finansiella tillgångar, se not F3 ”Finansiella
tillgångar, långfristiga.” Tillgångsbegränsningen minskade under året till SEK 583 (635) miljoner.
2)
Planer med nettoskulder redovisas i balansräkningen under Ersättning efter avslutad anställning, långfristig.
Totala pensionskostnader som redovisas i koncernens resultaträkning
Koncernens kostnader för ersättningar efter avslutad anställning är fördelade mellan avgiftsbestämda planer och förmånsbestämda planer.

| Sverige | USA | Storbritannien | Övriga | Totalt
2025 |  |  |  |  |
Pensionskostnader för avgiftsbestämda planer | 1 189 | 386 | 159 | 1 301 | 3 035
Pensionskostnader för förmånsbestämda planer 1) | 1 659 | 50 | 2 | 1 551 | 3 262
Totalt | 2 848 | 436 | 161 | 2 852 | 6 297
Totala pensionskostnader uttryckta i procent av löner |  |  |  |  | 8,4 %
2024 |  |  |  |  |
Pensionskostnader för avgiftsbestämda planer | 1 306 | 500 | 178 | 1 626 | 3 610
Pensionskostnader för förmånsbestämda planer 1) | 1 624 | 79 | –56 | 1 248 | 2 895
Totalt | 2 930 | 579 | 122 | 2 874 | 6 505
Totala pensionskostnader uttryckta i procent av löner |  |  |  |  | 8,3 %
2023 |  |  |  |  |
Pensionskostnader för avgiftsbestämda planer | 1 223 | 522 | 148 | 1 571 | 3 464
Pensionskostnader för förmånsbestämda planer 1) | 2 013 | 67 | –67 | 1 166 | 3 179
Totalt | 3 236 | 589 | 81 | 2 737 | 6 643
Totala pensionskostnader uttryckta i procent av löner |  |  |  |  | 7,8 %

1)
Negativa pensionskostnader för Storbritanniens planer under 2024 och 2023 beror främst på ränteintäkter som översteg räntekostnaderna. Ränteintäkterna uppgick till SEK 624 miljoner under 2024 och
SEK 626 miljoner under 2023, jämfört med räntekostnader om SEK 532 miljoner under 2024 respektive SEK 514 miljoner under 2023. 2025 ökade pensionskostnaderna på grund av administrativa kostna-
der om SEK 38 miljoner, även om ränteintäkter om SEK 565 miljoner fortsatte att överstiga räntekostnaderna om SEK 529 miljoner.
Not G1, forts.
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
64
Noter till koncernens ﬁnansiella rapporter
Ericsson 2025
Förändring i förmånsbestämda förpliktelser

| 2025 | 2024
|  | Förvaltnings- |  |  | Förvaltnings- |
| Nuvärdet av | tillgångarnas |  | Nuvärdet av | tillgångarnas |
| förpliktelsen 1) | verkliga värde | Total | förpliktelsen 1) | verkliga värde | Totalt
Ingående balans | 86 598 | –64 359 | 22 239 | 85 535 | –62 593 | 22 942
Poster i resultaträkningen 2) |  |  |  |  |  |
Kostnader för tjänstgöring innevarande år | 1 875 |  | 1 875 | 2 210 | – | 2 210
Kostnader för tjänstgöring under tidigare år och vinster |  |  |  |  |  |
och förluster från regleringar | 630 |  | 630 | –82 | – | –82
Räntekostnader/-intäkter (+/–) | 2 803 | –2 223 | 580 | 2 953 | –2 377 | 576
Skatter och administrativa kostnader | – | 62 | 62 | – | 64 | 64
Övrigt | 48 | 5 | 53 | 41 | 22 | 63
| 5 356 | –2 156 | 3 200 | 5 122 | –2 291 | 2 831
Omvärderingar |  |  |  |  |  |
Avkastning på förvaltningstillgångarna exklusive belopp som ingår |  |  |  |  |  |
i räntekostnader/-intäkter | – | –456 | –456 | – | 1 583 | 1 583
Aktuariella vinster/förluster (–/+) från förändringar av demografiska antaganden | 92 | – | 92 | –229 | – | –229
Aktuariella vinster/förluster (–/+) från förändringar av finansiella antaganden | –6 286 | – | –6 286 | –4 958 | – | –4 958
Erfarenhetsbaserade vinster/förluster (–/+) | –33 |  | –33 | 2 825 | – | 2 825
| –6 227 | –456 | –6 683 | –2 362 | 1 583 | –779
Övriga förändringar |  |  |  |  |  |
Omräkningsdifferens | –4 089 | 3 714 | –375 | 1 781 | –1 760 | 21
Avgifter och betalningar från: |  |  |  |  |  |
Arbetsgivare 3) | –1 869 | –632 | –2 501 | –2 097 | –682 | –2 779
Anställda som omfattas av planen | 153 | –148 | 5 | 362 | –357 | 5
Utbetalningar från planerna: |  |  |  |  |  |
Utbetalda ersättningar | –1 562 | 1 562 | – | –1 825 | 1 825 | –
Regleringar | –5 020 | 5 011 | –9 | – | – | –
Övrigt | 366 | –362 | 4 | 82 | –84 | –2
Utgående balans | 73 706 | –57 826 | 15 880 | 86 598 | –64 359 | 22 239

1)
Vägd genomsnittlig löptid för pensionsförpliktelsen uppgår till 16,9 (16,8) år.
2)
Exklusive påverkan av tillgångsbegränsningen om SEK 63 (65) miljoner 2025.
3)
Avgifter till planerna förväntas uppgå till SEK 2,6 miljarder under 2026.
Värdet av förmånsbestämda förpliktelser

| Sverige | USA | Storbritannien | Övriga | Totalt
2025 |  |  |  |  |
Förmånsbestämda förpliktelser, utgående balans | 45 209 | 4 429 | 9 814 | 14 254 | 73 706
varav helt eller delvis fonderade | 45 209 | 4 002 | 9 814 | 11 485 | 70 510
varav ofonderade |  | 427 |  | 2 769 | 3 196
2024 |  |  |  |  |
Förmånsbestämda förpliktelser, utgående balans | 49 423 | 5 340 | 10 473 | 21 362 | 86 598
varav helt eller delvis fonderade | 49 423 | 4 823 | 10 473 | 18 064 | 82 783
varav ofonderade | – | 517 | – | 3 298 | 3 815

Not G1, forts.
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
Ericsson 2025
Noter till koncernens ﬁnansiella rapporter
65
Förvaltningstillgångar per tillgångsslag och land
1)

|  |  |  |  |  | varav
| Sverige | USA | Storbritannien | Övriga | Totalt | onoterat 2)
2025 |  |  |  |  |  |
Kassa och likvida medel | 384 | 69 | 976 | 537 | 1 966 | 13 %
Aktier | 8 838 | 364 | 776 | 1 754 | 11 732 | 25 %
Räntebärande värdepapper | 14 750 | 3 432 | 203 | 4 215 | 22 600 | 24 %
Fastigheter | 5 579 |  |  | 493 | 6 072 | 100 %
Investeringsfonder | 2 728 | 702 | 632 | 924 | 4 986 | 81 %
Försäkringsbrev som är en förvaltningstillgång |  |  | 7 482 | 2 150 | 9 632 | 100 %
Övrigt | 287 | –245 | 424 | 372 | 838 | 48 %
Totalt | 32 566 | 4 322 | 10 493 | 10 445 | 57 826 |
av vilka fastigheter utnyttjade av koncernen | – | – | – | – | – |
av vilka värdepapper emitterade av koncernen | – | – | – | – | – |
2024 |  |  |  |  |  |
Kassa och likvida medel | 231 | 206 | 1 025 | 572 | 2 034 | 15 %
Aktier | 8 557 | 431 | 914 | 1 920 | 11 822 | 24 %
Räntebärande värdepapper | 14 559 | 4 052 | 118 | 9 717 | 28 446 | 26 %
Fastigheter | 5 760 | – | – | 516 | 6 276 | 100 %
Investeringsfonder | 2 139 | 792 | 308 | 2 120 | 5 359 | 68 %
Försäkringsbrev som är en förvaltningstillgång | – | – | 8 002 | 1 909 | 9 911 | 100 %
Övrigt | –55 | –328 | 828 | 66 | 511 | 1 %
Totalt | 31 191 | 5 153 | 11 195 | 16 820 | 64 359 |
av vilka fastigheter utnyttjade av koncernen | – | – | – | – | – |
av vilka värdepapper emitterade av koncernen | – | – | – | – | – |

1)
Tillgångsklassen presenteras baserat på investeringens underliggande exponering. Detta inkluderar direkt investering i värdepapper eller investering genom sammanslagna
fonder som investerar i en tillgångsklass.
2)
Onoterat avser tillgångar klassificerade som verkligt värde nivå 2 och 3. Onoterade tillgångar består huvudsakligen av investeringar i poolade investeringsinstrument.
Aktuariella antaganden

| 2025 | 2024
| Sverige | USA | Storbritannien | Sverige | USA | Storbritannien
Finansiella antaganden |  |  |  |  |  |
Diskonteringsränta | 3,0 % | 5,3 % | 5,6 % | 2,4 % | 5,6 % | 5,6 %
Inflation | 2,0 % | 2,5 % | 2,9 % | 2,0 % | 2,5 % | 3,1 %
Löneökningsgrad | 2,5 % | 4,0 % | — | 2,5 % | 4,0 % | –
Demografiska antaganden |  |  |  |  |  |
Förväntad livslängd efter 65 års ålder | 24 | 22 | 23 | 23 | 22 | 23

Aktuariella antaganden revideras på kvartalsbasis. Se också not A1
”Väsentliga redovisningsprinciper” och not A2 ”Bedömningar och viktiga
uppskattningar för redovisningsändamål”.
Sverige
Den förmånsbestämda skulden har beräknats med användning av räntorna
för svenska statsskuldsobligationer. IAS 19 ”Ersättningar till anställda” före-
skriver att om det inte finns en omfattande marknad för högkvalitativa före-
tagsobligationer, så ska marknadsräntor för statsskuldsobligationer använ-
das för beräkning av pensionsskuld. Per den 31 december 2025 uppgick den
använda diskonteringsräntan i Sverige till 3,0 % (2,4 %). Om diskonterings-
räntan hade baserats på bostadsobligationer skulle diskonteringsräntan ha
varit 4,0 % (3,6 %) per den 31 december 2025. Om dessa diskonteringsräntor
baserade på svenska bostadsobligationer hade använts för beräkning av
pensionsskulden per den 31 december 2025 så hade den förmånsbestämda
skulden varit approximativt SEK 7,7 (10,5) miljarder lägre.
USA och Storbritannien
Den förmånsbestämda pensionsskulden har beräknats på basis av
avkastning från företagsobligationer av hög kvalitet, där ”hög kvalitet”
har definierats som kreditbetyg AA eller bättre.
Omvärderingar i Övrigt totalresultat relaterade till ersättningar
efter avslutad anställning

| 2025 | 2024
Aktuariella vinster och förluster (+/–) | 5 567 | 340
Effekt av begränsning i tillgångsbegränsningen | 62 | 99
Svensk särskild löneskatt | 1 115 | 438
Totalt | 6 744 | 877

Känslighetsanalys av väsentliga aktuariella antaganden, SEK miljarder

Påverkan på den förmånsbestämda för- |  |  | Stor-
pliktelsen av en förändring av antaganden | Sverige | USA | britannien
Finansiella antaganden |  |  |
Diskonteringsränta –0,5 % | 4,5 | 0,2 | 0,6
Diskonteringsränta +0,5 % | –4,0 | –0,2 | –0,5
Inflation –0,5 % | –4,1 | – | –0,4
Inflation +0,5 % | 4,5 | – | 0,4
Löneökningsgrad –0,5 % | –1,3 | – | –
Löneökningsgrad +0,5 % | 1,4 | – | –
Demografiska antaganden |  |  |
Livslängd –1 år | –2,0 | –1,0 | –0,2
Livslängd + 1 år | 2,0 | 0,1 | 0,2

Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
66
Noter till koncernens ﬁnansiella rapporter
Ericsson 2025
G2
Information angående styrelsemedlemmar och ledande befattningshavare
Ersättning till styrelsen

|  |  | Värde vid |  |  |  |  |  |
|  |  | tidpunkten | Antal |  |  |  |  |
|  | Antal | för tilldelning | utestående | Netto- |  |  |  |
|  | syntetiska | av syntetiska | tidigare | förändring |  |  |  |
|  | aktier/andel | aktier | tilldelade | av värdet av |  |  | Total | Total
| Styrelse- | av styrelse- | tilldelade | syntetiska | syntetiska | Kommitté- | Totalt arvode | ersättning | ersättning
SEK | arvoden | arvodet | 2025 | aktier | aktier 1) | arvoden | i kontanter 2) | 2025 | 2024
|  |  | A |  | B |  | C | (A+B+C) |
Styrelseledamot |  |  |  |  |  |  |  |  |
Jan Carlson | 5 000 000 | 47 336/75 % | 3 749 958 | 78 724 | 926 675 | 450 000 | 1 700 000 | 6 376 633 | 8 067 547
Jacob Wallenberg | 1 300 000 | 12 307/75 % | 974 961 | 32 408 | 362 696 | 200 000 | 525 000 | 1 862 657 | 2 793 416
Jon Fredrik Baksaas | 1 300 000 | 8 204/50 % | 649 921 | 21 605 | 241 785 | 555 000 | 1 205 000 | 2 096 706 | 2 663 919
Börje Ekholm | – | – | – | – | – | – | – | – | –
Eric A. Elzvik | 1 343 655 4) | 4 102/25 % | 324 960 | 10 802 | 120 888 | 560 000 | 1 567 741 | 2 013 589 | 2 189 425
Kristin S. Rinne | 1 392 639 5) | 4 102/25 % | 324 960 | 16 370 | 176 416 | 405 000 | 1 449 479 | 1 950 855 | 2 229 130
Marachel Knight | 1 440 035 6) | 12 307/75 % | 974 961 | – | 140 054 | 205 000 | 565 009 | 1 680 024 | –
Jonas Synnergren | 1 300 000 | 12 307/75 % | 974 961 | 15 705 | 196 121 | 520 000 | 845 000 | 2 016 082 | 2 210 316
Christy Wyatt | 1 440 035 6) | 12 307/75 % | 974 961 | 15 705 | 196 121 | 205 000 | 565 009 | 1 736 091 | 1 905 316
Karl Åberg | 1 300 000 | 8 204/50 % | 649 921 | – | 93 362 | 200 000 | 850 000 | 1 593 283 | 1 370 000
Christian Cederholm | 1 300 000 | 12 307/75 % | 974 961 | – | 140 054 | – | 325 000 | 1 440 015 | –
Arbetstagarledamöter |  |  |  |  |  |  |  |  |
Ulf Rosberg | 49 500 | – | – | – | – | 16 200 | 65 700 | 65 700 | 66 150
Kjell-Åke Soting | 49 500 | – | – | – | – | 21 600 | 71 100 | 71 100 | 73 350
Annika Salomonsson | 49 500 | – | – | – | – | 12 600 | 62 100 | 62 100 | 71 550
Loredana Roslund (suppleant) | 49 500 | – | – | – | – | – | 49 500 | 49 500 | 51 750
Frans Frejdestedt (suppleant) | 49 500 | – | – | – | – | – | 49 500 | 49 500 | 51 750
Stefan Wänstedt (suppleant) | 49 500 | – | – | – | – | – | 49 500 | 49 500 | 53 550
Totalt | 17 413 364 | 133 483 | 10 574 525 | 191 319 | 2 594 172 | 3 350 400 | 9 944 638 | 21 113 335 3) | 23 797 169 9)
Totalt inklusive tidigare |  |  |  |  |  |  |  |  |
styrelseledamöter | 17 413 364 | 133 483 | 10 574 525 | 212 457 7) | 2 794 945 8) | 3 350 400 | 9 944 638 | 23 314 108 3) | 26 639 512 10)

1)
Skillnaden mellan värdet vid tidpunkten för betalning och värdet 31 december 2024 för syntetiska aktier tilldelade 2020 (för vilka betalning erlades 2025). Skillnaden mellan värdet den 31 december 2025
och värdet den 31 december 2024 för de syntetiska aktier som tilldelades 2021, 2022 och 2024. Beräknad till aktiekursen SEK 90,60. Värdet för syntetiska aktier som tilldelades 2021, 2022, 2023 and 2024
innefattar (såsom tillämpligt) SEK 2,50, SEK 2,70, SEK 2,70 och SEK 2,85 per aktie i kompensation för utdelningar, enligt beslut vid årsstämmorna 2022, 2023, 2024 och 2025 och värdet för syntetiska
aktier som tilldelades 2020 innefattar utdelningskompensation för utdelningar enligt beslut på årsstämmorna 2021, 2022, 2023 och 2024.
2)
Kommittéarvode och kontant del av styrelsearvode.
3)
Exklusive sociala avgifter om SEK 5 800 245.
4)
Mottog tilläggsarvode i EUR 4 000 (SEK 43 655) för deltagande i fysiska möten i Sverige 2025.
5)
Mottog tilläggsarvode i USD 10 000 (SEK 92 639) för deltagande i fysiska möten i Sverige 2025.
6)
Mottog tilläggsarvode i USD 15 000 (SEK 140 035) för deltagande i fysiska möten i Sverige 2025.
7)
Inklusive syntetiska aktier som tidigare tilldelats de tidigare styrelseledamöterna Carolina Dybeck Happe och Helena Stjernholm.
8)
Inklusive syntetiska aktier som tidigare tilldelats de tidigare styrelseledamöterna Carolina Dybeck Happe och Helena Stjernholm. För dessa syntetiska aktier motsvarar nettoförändringen av värdet skillna-
den mellan värdet vid tidpunkten för utbetalning och värdet den 31 december 2024.
9)
Exkluderar tidigare styrelseledamöterna Carolina Dybeck Happe och Helena Stjernholm.
10)
Inklusive tidigare styrelseledamöterna Carolina Dybeck Happe, Helena Stjernholm, Kurt Jofs, Ronnie Leten och Nora Denzel.
Kommentarer till tabellen
–
Styrelsens ordförande var berättigad till ett styrelsearvode om
SEK 5 000 000.
–
Övriga icke anställda styrelseledamöter var berättigade till ett styrelse-
arvode om SEK 1 300 000 vardera.
–
Ordföranden i Kommittén för Audit and Compliance var berättigad till ett
arvode om SEK 560 000 och övriga icke anställda ledamöter i Kommittén
för Audit and Compliance till SEK 320 000 vardera. Ordföranden i
Kommittén för Business Enterprise and Technology var berättigad till ett
arvode om SEK 235 000 och övriga icke anställda ledamöter i Kommittén
för Business Enterprise and Technology till SEK 205 000 vardera.
Ordföranden i Finanskommittén respektive Kompensationskommittén var
berättigad till ett arvode om SEK 225 000 vardera och övriga icke anställda
ledamöter i dessa kommittéer var berättigade till SEK 200 000 vardera.
–
Icke anställda styrelseledamöter har inte erhållit något annat arvode än
arvodet och syntetiska aktier enligt ovan. Ingen av styrelseledamöterna
har ingått ett tjänstekontrakt med Moderbolaget eller något av dess
dotterbolag som ger rätt till förmåner vid avgång.
–
Styrelseledamöter och suppleanter som är Ericssonanställda har inte
erhållit något arvode eller förmåner utöver dem som är förenade med
anställningen och ett arvode om SEK 2 250 till var och en av arbetstagar-
representanterna och deras suppleanter för varje styrelsemöte och
SEK 1 800 för varje kommittémöte som de har deltagit i.
–
Årsstämman 2025 beslutade att icke anställda styrelseledamöter kan
välja att erhålla styrelsearvodet (dock inte arvodet för kommittéarbete)
enligt följande: i) 25 % av styrelsearvodet som kontant ersättning och
75 % i form av syntetiska aktier, ii) 50 % som kontant ersättning och 50 %
i form av syntetiska aktier, eller iii) 75 % som kontant ersättning och 25 %
i form av syntetiska aktier. Styrelseledamöter kan även välja att inte delta
i programmet med syntetiska aktier, och i stället få 100 % av styrelse-
arvodet som kontant ersättning. Kommittéarvoden utbetalas alltid i form
av kontant ersättning.
Antalet tilldelade syntetiska aktier baseras på ett volymvägt genomsnitt av
börskursen för Ericssons B-aktie på Nasdaq Stockholm under de fem han-
delsdagar som följer närmast efter offentliggörandet av Ericssons kvartals-
rapport för det första kvartalet 2025, vilket var SEK 79,22. Antalet syntetiska
aktier avrundas nedåt till närmaste heltal.
De syntetiska aktierna intjänas under styrelseledamotens mandattid.
Rätten att erhålla betalning för de tilldelade syntetiska aktierna infaller efter
publiceringen av Ericssons bokslutskommuniké under det femte året efter
årsstämmans beslut om införande av programmet med syntetiska aktier,
det vill säga år 2030. Beloppet som utbetalas baseras på den volymvägda
genomsnittskursen för Ericssons B-aktie på Nasdaq Stockholm under de fem
handelsdagar som följer närmast efter publiceringen av bokslutskommunikén.
Syntetiska aktier tilldelades styrelseledamöter för första gången 2008
och har därefter tilldelats årligen på motsvarande villkor. Betalning bas-
erad på syntetiska aktier som tilldelats 2020 skedde 2025. Beloppen som
utbetalades 2025 under de syntetiska aktieprogrammen fastställdes med
stöd av det volymvägda genomsnittet av börskursen för Ericssons B-aktie
Not G2, forts.
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
Ericsson 2025
Noter till koncernens ﬁnansiella rapporter
67
på Nasdaq Stockholm under de fem handelsdagar som följde närmast efter
offentliggörandet av Ericssons bokslutskommuniké avseende 2024, vilket
var SEK 85,14 och uppgick till sammanlagt SEK 3 619 776, exklusive sociala
avgifter. Dessa utbetalningar utgör inte någon kostnad för Ericsson 2025.
Ericssons kostnader för syntetiska aktier har redovisats årligen och netto-
förändringen av värdet för de syntetiska aktier för vilka utbetalning skedde
2025 framgår av tabellen ”Ersättning till styrelsens ledamöter”.
Värdet av samtliga utestående syntetiska aktier varierar i enlighet med
marknadsvärdet för Ericssons B-aktie och kan skilja sig från år till år i jäm-
förelse med det ursprungliga värdet vid respektive tilldelningsdatum.
Värdeförändringen avseende alla utestående syntetiska aktier fastställs
varje år och påverkar de totala redovisade kostnaderna för respektive år.
Den 31 december 2025 fanns det totalt 345 940 utestående syntetiska
aktier inom programmen och den totala redovisade skulden uppgick till
SEK 32 465 100.
Ersättningar till koncernledningen
Bolagets kostnader för ersättning till koncernledningen redovisas i resultat-
räkningen över koncernens totalresultat för räkenskapsåret. Dessa kostnader
redovisas nedan under Kostnader för ersättningar.
Kostnader som under ett räkenskapsår redovisats i resultaträkningen
är inte till fullo betalda av Bolaget vid slutet av räkenskapsåret. Sådana
obetalda skulder som Bolaget har i förhållande till koncernledningen vid
utgången av räkenskapsåret redovisas under posten utestående medel.
Kostnader för ersättningar
Den totala ersättningen till VD och koncernchef samt övriga medlemmar i
koncernledningen innefattar fast lön, kort- och långsiktig rörlig ersättning,
pension och andra förmåner. Dessa ersättningskomponenter bygger på de
riktlinjer för ersättningar till ledande befattningshavare som godkändes vid
årsstämman 2023.
Kostnader för ersättningar till VD och koncernchef samt övriga medlemmar i koncernledningen

|  |  |  | Övriga | Övriga | Övriga |  |  |
|  |  |  | medlemmar | medlemmar | medlemmar |  |  |
| VD och | VD och | VD och | i koncern- | i koncern- | i koncern- |  |  |
| koncernchef | koncernchef | koncernchef | ledningen | ledningen | ledningen | Totalt | Totalt | Totalt
SEK | 2025 | 2024 | 2023 | 2025 | 2024 | 2023 | 2025 | 2024 | 2023
Lön 1) | 20 050 525 | 20 526 329 | 19 520 568 | 117 718 567 | 145 880 088 | 135 208 734 | 137 724 092 | 166 406 417 | 154 729 302
Avgångsvederlag | – | – | – | 52 292 700 | 57 092 817 | – | 52 292 700 | 57 092 817 | –
Avsättning för årlig |  |  |  |  |  |  |  |  |
rörlig ersättning |  |  |  |  |  |  |  |  |
intjänad under året | 22 373 471 | 15 036 644 | – | 150 081 742 | 162 568 816 | 48 399 226 | 173 318 213 | 177 605 460 | 48 399 226
Avsättning för |  |  |  |  |  |  |  |  |
långsiktig rörlig |  |  |  |  |  |  |  |  |
ersättning | 21 996 809 | 19 780 629 | 31 708 587 | 50 159 593 | 33 628 636 | 30 547 582 | 72 156 402 | 53 409 265 | 62 256 169
Pensionskostnader 2) | 10 151 804 | 10 151 804 | 10 151 804 | 19 233 094 | 22 964 759 | 24 607 643 | 29 384 898 | 33 116 563 | 34 759 447
Övriga förmåner | 1 309 906 | 584 168 | 828 287 | 24 069 664 | 27 184 306 | 19 575 733 | 25 100 570 | 27 768 474 | 20 404 020
Sociala avgifter |  |  |  |  |  |  |  |  |
och skatter | 23 754 624 | 20 762 202 | 19 546 145 | 60 174 513 | 65 013 883 | 45 222 286 | 83 929 137 | 85 776 085 | 64 768 431
Totalt | 99 358 139 | 86 841 776 | 81 755 391 | 473 393 873 | 514 333 305 | 303 561 204 | 573 329 012 | 601 175 081 | 385 316 595

1)
Inkluderar ersättning för ej uttagen semester.
2)
Inkluderar kontant utbetalning till VD och koncernchef istället för premiebetalning på ett sätt som är kostnadsneutralt för Ericsson.
Kommentarer till tabellen
–
Per Narvinger utsågs till vice VD av styrelsen med verkan från och med
den 15 mars 2025. Han ersatte inte VD:n som ställföreträdare för VD:n
under 2025. Information om Per Narvinger finns i gruppen ”Övriga med-
lemmar i ledningen”. Information om Per Narvingers ersättning under
2025 finns i Ersättningsrapporten för 2025.
–
Fredrik Jejdling utsågs till vice verkställande direktör av styrelsen från
7november 2017. Han ersatte inte VD och koncernchef som vice VD och
koncernchef under 2025. Han lämnade sina uppdrag som vice VD den
14 mars 2025. Information om Fredrik Jejdling finns i gruppen ”Övriga
medlemmar i ET”. Information om Fredrik Jejdlings ersättning under
motsvarande period 2025 fram till dess att han lämnade rollen som vice
VD finns i Ersättningsrapporten för 2025.
–
Gruppen ”Övriga medlemmar i ET 2025” omfattar totalt 17 personer.
Gruppen består delvis av: Yossi Cohen, Scott Dresser, Erik Ekudden, Moti
Gyamlani, Niklas Heuveldop, Chris Houghton, Patrick Johansson, Jenny
Lindqvist, Per Narvinger, Chafic Nassif, Lars Sandström, Åsa Tamsons och
Andrés Vicente. Dessutom tillträdde Charlotte Levert ET den 10 februari
och följande personer som lämnade ET under 2025: MajBritt Arfert
den 9 februari, Fredrik Jejdling den 14 mars och Stella Medlicott den 31
december 2025.
–
Gruppen ”Övriga medlemmar i ET 2024” omfattar totalt 20 personer.
Gruppen består delvis av: MajBritt Arfert, Scott Dresser, Erik Ekudden,
Moti Gyamlani, Niklas Heuveldop, Chris Houghton, Fredrik Jejdling, Jenny
Lindqvist, Stella Medlicott, Per Narvinger och Åsa Tamsons. Dessutom
finns följande personer som anslöt sig till ET under 2024: Yossi Cohen
den 1 februari, Chafic Nassif den 26 februari, Lars Sandström den 1 april,
Andrés Vicente den 1 maj, Patrick Johansson den 1 augusti, och följande
personer som lämnade ET under 2024: Rory Read den 1 februari, Carl
Mellander den 1 april, Nunzio Mirtillo den 1 maj och Fadi Pharaon den
1 augusti.
–
Gruppen ”Övriga medlemmar i koncernledningen 2023” omfattar totalt
16 personer. Gruppen består dels av: MajBritt Arfert, Scott Dresser, Erik
Ekudden, Moti Gyamlani, Niklas Heuveldop, Chris Houghton, Fredrik
Jejdling, Stella Medlicott, Carl Mellander, Nunzio Mirtillo, Per Narvinger,
Fadi Pharaon, Rory Read och Åsa Tamsons. Vidare blev Jenny Lindqvist
medlem av koncernledningen den 1 februari 2023 och George Mulhern
lämnade koncernledningen den 1 november 2023.
–
Den lön som anges i tabellen för VD och koncernchef samt övriga
medlemmar i koncernledningen innefattar semesterlön som betalats
ut under 2025 samt andra kontraktsenliga ersättningskostnader
under 2025.
–
”Avsättning för långsiktig rörlig ersättning” refererar till ersättningskost-
nader för helåret 2025 för alla utestående aktiebaserade program.
Utestående saldon
Bolaget har redovisat följande skulder relaterade till obetalda ersättningar
i balansräkningen:
–
Ericssons åtaganden för förmånsbestämda pensioner per 31 december
2025 för övriga medlemmar i koncernledningen under IAS 19 uppgick till
SEK 28,1 (34,2) miljoner kronor vilket avser ITP-planen. Under 2025 har
finansieringsmetoden som används för sjuk- och efterlevandepension
förändrats, vilket innebär att skulderna har upphört och förmånerna är
försäkrade. VD och koncernchef har ingen svensk förmånsbestämd
pensionsplan, varför Ericsson inte har några åtaganden.
–
För personer som tidigare varit VD och koncernchef har Bolaget gjort
avsättningar för förmånsbestämda pensioner i enlighet med deras
aktiva anställningar inom Bolaget.
Villkor för avgångsvederlag för verkställande direktören
och medlemmarna av koncernledningen
Vid uppsägning från Bolagets sida utgår lön och pensionsförmåner under
6 eller 12 månader (uppsägningstiden). Därefter utgår ett avgångsvederlag
Not G2, forts.
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
68
Noter till koncernens ﬁnansiella rapporter
Ericsson 2025
enligt avtal på motsvarande maximalt 12 eller 18 månadslöner baserat på
fast lön. Den fasta lönen under uppsägningstiden plus eventuellt avgångs-
vederlag kan inte överstiga ett belopp motsvarande 24 månaders fast lön.
Avgångsvederlag ska avräknas med mot 50 % av inkomster från annan
anställning under samma tid. Vid uppsägning från den anställdes sida
gäller 6 eller 12 månaders uppsägningstid med lön och pensionsförmåner.
Inget avgångsvederlag kan då påkallas om inte det är fråga om betydande
strukturella förändringar inom koncernen eller andra händelser, som på
ett betydande sätt har en negativ inverkan på innehållet i arbetet. Avtal
om avgångsvederlag innehåller både konkurrensbegränsningsklausul,
och icke-värvningsklausul och klausul om samarbete efter anställningens
upphörande.
G3
Aktierelaterade ersättningar
Redovisningsmetod för LTV-program
(långsiktigt rörligt ersättningsprogram)
I not A1 ”Väsentliga redovisningsprinciper” presenteras de övergripande
redovisningsprinciperna för aktierelaterade ersättningar inom Bolaget.
Sammanfattningsvis:
–
För aktiebaserade program beräknas den totala ersättningskostnaden
baserat på verkligt värde per tilldelningsdatum och redovisas under
intjänandeperioden på tre år.
–
För kontantbaserade ersättningsplaner är redovisningsprinciperna
samma som för andra upplupna kostnader eller avsättningar. Före
utbetalning kostnadsförs upplupna kostnader och avsättningar i varje
given period baserat på den nuvarande periodens bästa estimat av den
totala kostnaden. Finns några skillnader i total utbetalning jämfört med
summan av upplupna kostnader och avsättningar kostnadsförs dessa i
resultaträkningen i perioden för utbetalning.
Prestationsvillkor för LTV och EPP

|  |  |  |  | Möjligt utfall |  | Målupp-
Programår | Mål | Villkor | Vikt | Prestationsperiod | (linjär fördelning) | Resultat 3) | fyllnadsnivå
2025 | Koncernens | Intervall (SEK miljarder): | 45 % | 1 jan 2025–31 dec 2028 | 0 %–200 % |  |
| rörelseresultat (EBITA) | 3-årsgenomsnitt |  |  |  |  |
2025 | Absolut TSR | Intervall: 6 %–14 % | 25 % | 1 jan 2025–31 dec 2028 | 0 %–200 % |  |
2025 | Relativ TSR | STOXX EUROPE 600; | 20 % | 1 jan 2025–31 dec 2028 | 85 %–200 % |  |
|  | motsvarar index–22,5 % |  |  |  |  |
2025 | Koncernens miljö, | Koldioxidutsläpp (kiloton): | 5 % | 1 jan 2025–31 dec 2028 | 0 %–200 % |  |
| samhällsansvar och | 3-årsgenomsnitt |  |  |  |  |
| bolagsstyrning (”ESG”) |  |  |  |  |  |
|  | Öka andelen kvinnliga ledare i | 5 % | 1 jan 2025–31 dec 2028 | 0 %–200 % |  |
|  | Ericssonkoncernen: Intervall 26 %–28 % |  |  |  |  |
2025 Total |  |  | 100 % |  | 0 %–200 % |  |
2024 | 2024 Koncernens | Intervall (SEK miljarder): | 45 % | 1 jan 2024–31 dec 2024 | 0 %–200 % | SEK 26,0 2) | 132,82 %
| rörelseresultat (EBITA) | 16,7–30,7 |  |  |  | miljarder |
2024 | Absolut TSR | Intervall: 6 %–14 % | 25 % | 1 jan 2024–31 dec 2026 | 0 %–200 % |  |
2024 | Relativ TSR | Ericssons rangordning: 6–2 | 20 % |  | 0 %–200 % 1) |  |
2024 | Koncernens miljö, | Koldioxidutsläpp (kiloton): 138–114 | 1,66 % | 1 jan 2024–31 dec 2024 | 0 %–200 % | 105,6 | 200 %
| samhällsansvar och |  |  |  |  | kiloton koldioxid |
| bolagsstyrning (”ESG”) | Koldioxidutsläpp (kiloton): 133–110 | 1,66 % | 1 jan 2025–31 dec 2025 | 0 %–200 % | 88,04 | 200 %
|  | Koldioxidutsläpp (kiloton): 126–102 | 1,68 % | 1 jan 2026–31 dec 2026 | 0 %–200 % | kiloton koldioxid |
|  | Öka andelen kvinnliga ledare i |  |  |  |  |
|  | Ericssonkoncernen: Intervall 25 %–27 % | 5 % | 1 jan 2024–31 dec 2026 | 0 %–200 % |  |
2024 Totalt |  |  | 100 % |  | 0 %–200 % |  |
2023 | 2023 Koncernens | Intervall (SEK miljarder): | 45 % | 1 jan 2023–31 dec 2023 | 0 %–200 % | SEK 21,4 | 0 %
| rörelseresultat (EBITA) | 26,4–40,4 |  |  |  | miljarder 2) |
2023 | Absolut TSR | Intervall: 6 %–14 % | 25 % | 1 jan 2023–31 dec 2025 | 0 %–200 % | 16,23 | 200 %
2023 | Relativ TSR | Ericssons rangordning: 6–2 | 20 % | 1 jan 2023–31 dec 2025 | 0 %–200 % 1) | 4 av 12 | 108,44 %
2023 | Koncernens miljö, | Koldioxidutsläpp (kiloton): 142–121 | 1,66 % | 1 jan 2023–31 dec 2023 | 0 %–200 % | 121,9 | 193,72 %
| samhällsansvar och |  |  |  |  | kiloton koldioxid |
| bolagsstyrning (”ESG”) |  |  |  |  |  |
|  | Koldioxidutsläpp (kiloton): 132–113 | 1,66 % | 1 jan 2024–31 dec 2024 | 0 %–200 % | 105,6 | 200 %
|  |  |  |  |  | kiloton koldioxid |
|  | Koldioxidutsläpp (kiloton): 122–104 | 1,68 % | 1 jan 2025–31 dec 2025 | 0 %–200 % | 88,04 | 200 %
|  |  |  |  |  | kiloton koldioxid |
|  | Öka andelen kvinnliga ledare i | 5 % | 1 jan 2023–31 dec 2025 | 0 %–200 % | 24,93% | 193 %
|  | Ericssonkoncernen: Intervall 23 %–25 % |  |  |  |  |
2023 Totalt |  |  | 100 % |  | 0 %–200 % |  | 91,23
2022 | 2022 Koncernens | Intervall (SEK miljarder): 24,1–34,1 | 45 % | 1 jan 2022–31 dec 2022 | 0 %–200 % | SEK 32,2 2) | 162,76 %
| rörelse-resultat (EBIT) |  |  |  |  | miljarder |
2022 | Absolut TSR | Intervall: 6 %–14 % | 25 % | 1 jan 2022–31 dec 2024 | 0 %–200 % | 0,54 % | 0,00 %
2022 | Relativ TSR | Ericssons rangordning: 6–2 | 20 % | 1 jan 2022–31 dec 2024 | 0 %–200 % 1) | 10 av 12 | 0,00 %
2022 | Koncernens miljö, | Koldioxidutsläpp (kiloton): 265–200 | 5 % | 1 jan 2022–31 dec 2024 | 0 %–200 % | 201,3 | 189,52 %
| samhällsansvar och |  |  |  |  | kiloton koldioxid |
| bolagsstyrning (”ESG”) |  |  |  |  |  |
|  | Öka andelen kvinnliga ledare i | 5 % | 1 jan 2022–31 dec 2024 | 0 %–200 % | 24,15 % | 200 %
|  | Ericssonkoncernen: Intervall 22 %–24 % |  |  |  |  |
2022 Totalt |  |  | 100 % |  | 0 %–200 % |  | 92,72 %

1)
Den del av prestationsaktierätterna som tilldelas en deltagare baserat på det relativa TSR-prestationsvillkoret förutsätter att de relaterade prestationsvillkoren uppfylls under prestationsperioden
i förhållande till referens-gruppen bestående av 11 bolag för programår 2024, 2023 och 2022. Intjänandet av prestationsaktierätterna relaterade till detta prestationsvillkor varierar beroende på
Bolagets TSR-placering i förhållande till övriga bolag i referensgruppen vid slutet av prestationsperioden.
2)
Exklusive omstruktureringskostnader och andra poster som inte ingår i prestationsvillkoret.
3)
Beslutat av styrelsen.
Not G3, forts.
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
Ericsson 2025
Noter till koncernens ﬁnansiella rapporter
69
Långsiktig rörlig ersättning
Alla långsiktiga rörliga ersättningar har utformats för att utgöra en del av
ett välbalanserat totalt ersättningspaket och löper vanligtvis över minst
tre år (intjänandeperiod). Eftersom dessa ersättningsprogram är rörliga
kan utfallet inte förutsägas när programmen introduceras, utan ersätt-
ningar beror på långsiktigt personligt engagemang, koncernens resultat
och aktiekursens utveckling. Detaljer om respektive LTV-plan beskrivs i
Ersättningsrapporten.
LTV 2025 för högre chefer tilldelas, intjänas och levereras i form av
Ericssons B-aktier.
Alla program är aktierelaterade enligt definitionen i IFRS 2
”Aktierelaterade ersättningar”, och regleras antingen i aktier eller kontanter.
Aktierelaterade ersättningsprogram av större betydelse beskrivs nedan.
Aktiebaserade program
Långsiktig rörlig ersättning för högre chefer
Programmen för långsiktig rörlig ersättning för högre chefer, som godkänts
av aktieägarna, har utformats för att ge långsiktiga incitament till högre
chefer för att förbättra koncernens resultat så att långsiktigt värde skapas.
Tilldelning enligt LTV (prestationsaktierätter) innebär att deltagarna,
under förutsättning att vissa prestationsvillkor uppfylls, vederlagsfritt till-
delas ett antal aktier efter en intjänandeperiod på tre år. Tilldelning av aktier
enligt prestationsaktierätterna förutsätter att prestationsvillkoren har upp-
nåtts. Prestationsvillkoren är utformade specifikt för varje års program, när
programmet införs.
Vilken del, om någon, av prestationsaktierätterna för LTV som kommer
att falla ut bestäms i slutet av den relevanta prestationsperioden baserat på
måluppfyllnad av de förutbestämda prestationsvillkoren för respektive års
LTV-program (prestationsperioden). Prestationsvillkor för pågående LTV-
och EPP-program sammanfattas i tabellen ovan, tillsammans med resultat
och måluppfyllnadsnivå i de fall där prestationsperioden avslutats. Generellt
krävs att den anställda bibehåller sin anställning under tre år från tilldel-
ningsdatumet för att vara berättigad att erhålla prestationsaktierätterna.
Förutsatt att prestationsvillkoren har uppfyllts och att deltagaren fort
satt
vara anställd (om inga speciella omständigheter föreligger) under intjänande-
perioden
, ska tilldelning av aktier ske så snart det är praktiskt möjligt efter
utgången av intjänandeperioden.
Vid bedömning av slutlig målluppfyllnadsnivå avseende prestations-
aktierätterna ska styrelsen pröva om måluppfyllnadsnivån är rimlig med
tanke på koncernens finansiella resultat och ställning, förhållanden på
aktiemarknaden och andra omständigheter. Styrelsen förbehåller sig rätten
att reducera tilldelningen till en lägre nivå som styrelsen bedömer lämplig.
I de fall deltagarna inte kan tilldelas aktier enligt tillämplig lag eller till
rimlig kostnad och med rimliga administrativa åtgärder, har styrelsen rätt att
besluta att deltagarna istället kan erbjudas kontant ersättning.
Alla större beslut beträffande utfallet av LTV fattas av kompensations-
kommittén, med godkännande av styrelsen.
2025 års program för långsiktigt rörlig ersättning för
högre chefer (LTV 2025)
LTV 2025 godkändes på årsstämman som hölls 2025 och omfattar
alla högre chefer, totalt 172 medlemmar under 2025, inklusive vd och
koncernchef.
Deltagarna tilldelades prestationsaktierätter den 12 maj 2025. Den aktie-
kurs som användes för att beräkna det antal aktier som prestationsaktie-
rätterna berättigar till beräknades som det volymviktade genomsnittet av
marknadspriset för Ericssons B-aktie på Nasdaq Stockholm under de fem
handelsdagarna som följde omedelbart efter offentliggörandet av koncern-
ens kvartalsrapport för fjärde kvartalet 2024.
En beskrivning av prestationsvillkoren för LTV 2025 samt detaljer hur
prestationsvillkoren beräknas och mäts finns i protokollet från årsstämman
2025 under punkt 16.
Styrelsen har beslutat om utfall för uppnådda prestationskriterier enligt
tabellen ”Prestationsvillkor för LTV och EPP”.
2024 års långsiktigt rörligt ersättningsprogram (LTV) för
högre chefer (LTV 2024)
Den aktiekurs som användes för att beräkna det antal aktier som prestat-
ionsaktierätterna berättigar till beräknades som det volymviktade genom-
snittet av marknadspriset för Ericssons B-aktie på Nasdaq Stockholm under
de fem handelsdagarna som följde omedelbart efter offentliggörandet av
koncernens kvartalsrapport för fjärde kvartalet 2023.
En beskrivning av prestationsvillkoren för LTV 2024 samt detaljer hur
prestationsvillkoren beräknas och mäts finns i protokollet från årsstämman
2024 under punkt 16.
Styrelsen har beslutat om utfall för uppnådda prestationskriterier enligt
tabellen ”Prestationsvillkor för LTV och EPP”.
2023 års långsiktigt rörligt ersättningsprogram (LTV) för
högre chefer (LTV 2023)
Den aktiekurs som användes för att beräkna det antal aktier som prestat-
ionsaktierätterna berättigar till beräknades som det volymviktade genom-
snittet av marknadspriset för Ericssons B-aktie på Nasdaq Stockholm under
de fem handelsdagarna som följde omedelbart efter offentliggörandet av
koncernens kvartalsrapport för fjärde kvartalet 2022.
En beskrivning av prestationsvillkoren för LTV 2023 samt detaljer hur
prestationsvillkoren beräknas och mäts finns i protokollet från årsstämman
2023 under punkt 16.
Styrelsen har beslutat om utfall för uppnådda prestationskriterier enligt
tabellen ”Prestationsvillkor för LTV och EPP”.
2022 års långsiktigt rörligt ersättningsprogram för
koncernledningen (LTV 2022)
Den aktiekurs som användes för att beräkna det antal aktier som prestat-
ionsaktierätterna berättigar till beräknades som det volymviktade genom-
snittet av marknadspriset för Ericssons B-aktie på Nasdaq Stockholm under
de fem handelsdagarna som följde omedelbart efter offentliggörandet av
koncernens kvartalsrapport för fjärde kvartalet 2021.
En beskrivning av prestationsvillkoren för LTV 2022 samt detaljer hur
prestationsvillkoren beräknas och mäts finns i protokollet från årsstämman
2022 under punkt 16.
Styrelsen har beslutat om utfall för uppnådda prestationskriterier enligt
tabellen ”Prestationsvillkor för LTV och EPP”.
Kontantbaserade ersättningsplaner
Resultatplan för högre chefer 2022 (EPP 2022)
165 högre chefer valdes ut som deltagare till EPP 2022. Ersättningsnivån
medel är 15 %och hög är 25 %för alla länder förutom USA/Kanada.
Ersättningsnivåerna medel och hög är 35 %respektive 45 %i USA/Kanada.
Intjänandet av LTV 2022 slutfördes i februari 2022.
Planer för nyckelpersoner (KC-planer)
KC-planen är en kontantbaserad plan för att behålla nyckelpersoner.
Medarbetare väljs årligen som deltagare till KC-planen genom en nomi-
neringsprocess som identifierar deltagare efter resultat, potential, kritiska
kunskaper och affärskritiska roller. Deltagare erhåller en potentiell tilldelning
baserad på en procentandel av deltagarens årliga grundlön, som konverteras
till ett antal syntetiska aktier baserat på samma marknadspris för Ericssons
B-aktie som använts för LTV för respektive år.
Det finns inget prestationsvillkor kopplat till tilldelning. Det finns en gene-
rell intjänandeperiod på tre år för att få full utbetalning och deltagaren måste
bibehålla sin anställning under intjänandeperioden. Utbetalningen sker
under hela intjänandeperioden med stegvisa betalningar enligt följande
schema:
–
25 % av ersättningen ska betalas ut i slutet av första året,
–
25 % av ersättningen ska betalas ut i slutet av andra året och
–
återstående 50 % av ersättningen ska betalas ut i slutet av tredje året.
Redovisningsmässigt ses planerna som tre separata delplaner. Delplanerna
redovisas som separata ersättningar och periodiseras parallellt med samma
tilldelningsdatum, men med olika slutdatum för intjänandeperioden.
Effekten av stegvisa betalningar är en högre kostnad i början av planen.
Redovisningsprincipen kallas stegvis utbetalning.
Not G3, forts.
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
70
Noter till koncernens ﬁnansiella rapporter
Ericsson 2025
Värdet på varje syntetisk aktie drivs av den absoluta kursutvecklingen för
Ericssons B-aktie under intjänandeperioden. I slutet av intjänandeperioden
konverteras de tilldelade syntetiska aktierna till ett kontantbelopp, baserat
på marknadspriset för Ericssons B-aktie på Nasdaq Stockholm på intjänan-
deperiodens slutdatum, och detta slutgiltiga belopp betalas ut kontant till
deltagaren som bruttobelopp före skatt.
Planer för nyckelpersoner 2025 (KC-plan 2025)
9 785 medarbetare valdes ut som deltagare till KC-planen 2025. Den har
ersättningsnivåer i flera steg mellan 10 %–50 % av deltagarnas årliga
grundlön.
Planer för nyckelpersoner 2024 (KC-plan 2024)
9 538 medarbetare valdes ut som deltagare till KC-planen 2024. I allmän-
het har den ersättningsnivåer i flera steg mellan 10 %–50 % av deltagarnas
årliga grundlön. (avvikelser förekommer inom lokalbolaget Vonage).
Planer för nyckelpersoner 2023 (KC-plan 2023)
10 154 medarbetare valdes ut som deltagare till KC-planen 2023. Det finns
ersättningsnivåer i flera steg mellan 10 %–50 % av deltagarnas årliga
grundlön. De tidigare planerna inom Vonage är inkluderade och uppdaterade
i siffrorna och kostnadsförda i enlighet med detta. Dessutom har Vonage en
plan för att behålla nyckelpersoner med 87 deltagare som löper på två år,
utan prestationskriterier, med utbetalning 50 %/50 %på varje årsdag.
Planer för nyckelpersoner 2022 (KC-plan 2022)
7 704 medarbetare valdes ut som deltagare till KC-planen 2022. Det finns
ersättningsnivåer i flera steg mellan 10 %–40 % av deltagarnas årliga
grundlön.
Återkravspolicy (clawbackpolicy)
2023 antog styrelsen en skriftlig policy gällande återkrav (clawback) för
att kunna återkräva viss incitamentsersättning från ledande befattnings-
havare om en omräkning av bokföringen skulle bli nödvändig, och att med-
dela eventuellt återkrävd ersättning.
Policyn gäller parallellt med de återkravsrättigheter som finns i riktlinjerna
för ersättning till ledande befattningshavare samt pågående ersättningspro-
gram (och som är kopplade till brott mot Ericssons affärsetiska kod).
Antal aktier
Tilldelad ersättning till deltagarna i LTV programmen och utveckling av till-
delade aktier över tid, med hänsyn tagen till måluppfyllelse av prestations-
villkoren, visas i tabellen nedan.
Antal aktier för högre chefer

(miljoner) | LTV | LTV | LTV | LTV
Aktiebaserade program | 2025 | 2024 | 2023 | 2022
Maximalt antal aktier som krävs | 12,7 | 10,4 | 4,1 | 2,0
Tilldelade aktier | 3,1 | 4,0 | 3,7 | 0,7
varav VD och koncernchef | 0,3 | 0,5 | 0,6 | 0,3

Utestående antal aktier

| Program för högre chefer | varav VD och koncernchef
(miljoner) |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
Aktiebaserade program | LTV 2025 | LTV 2024 | LTV 2023 | LTV 2022 1) | Totalt | LTV 2025 | LTV 2024 | LTV 2023 | LTV 2022 | Totalt
Utestående antal aktier |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
vid periodens början | – | 4,7 | 1,9 | 0,6 | 7,2 | – | 0,6 | 0,3 | 0,3 | 1,2
Tilldelade aktier för periodens program | 3,1 | – | – | – | 3,1 | 0,3 | – | – | – | 0,3
Inlösta | – | – | – | –0,6 | -0,6 | – | – | – | –0,3 | –0,3
Förfallna | –0,2 | –0,5 | –0,1 | – | -0,8 | – | – | – | – | 0,0
Ökning/minskning till följd |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
av måluppfyllnad | 0,5 | 0,1 | 1,0 | – | 1,6 | 0,1 | – | 0,2 | – | 0,3
Utestående antal aktier vid |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
periodens slut | 3,4 | 4,3 | 2,8 | – | 10,5 | 0,4 | 0,6 | 0,5 | – | 1,5

1)
LTV 2022 innefattar endast koncernledningen.
Ersättningskostnader
Tabellen nedan, Ersättningskostnader för LTV 2022–2025, visar ersätt-
ningskostnaden för de aktuella programmen för innevarande år. Därmed
stämmer inte nödvändigtvis ersättningskostnaderna i tidigare års kolumner
överens med kostnaderna i resultaträkningen för motsvarande räkenskaps-
period. Ersättningskostnaden under kolumnen för innevarande år är kost-
naden i resultaträkningen för 2025.
Ersättningskostnaden baseras på verkligt värde och antalet aktier eller
syntetiska aktier. Ersättningskostnaden för aktiebaserade långsiktiga
ersättningsprogram för VD och koncernchef och högre chefer under 2025 var
SEK 175 (93) miljoner. Ersättningskostnaden för de kontantbaserade EPP-
programmen och KC-planerna under 2025 var SEK 5 (27) miljoner respektive
SEK 1 610 (1 953) miljoner. Den totala ersättningskostnaden under 2025
uppgick till SEK 1 790 (2 073) miljoner.
Den totala avsättningen för kontantbaserade planer uppgick till SEK 2 982
(2 992 ) miljoner, inklusive sociala avgifter om SEK 292 (272) miljoner, vid
slutet av 2025.
Not G3, forts.
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
Ericsson 2025
Noter till koncernens ﬁnansiella rapporter
71
Ersättningskostnader för LTV 2022–2025
(miljoner)

| 2025 | 2024 | 2023 | 2022 | Totalt
Aktiebaserade program |  |  |  |  |
LTV 2025 | 63 | – | – | – | 63
LTV 2024 | 79 | 44 | – | – | 123
LTV 2023 | 22 | 24 | 25 | – | 71
LTV 2022 1) | 11 | 18 | 20 | 12 | 61
Totalt aktiebaserade program | 175 | 86 | 45 | 12 | 318
varav VD och koncernchef | 27 | 18 | 11 | 5 | 61
Kontantbaserade ersättningsplaner |  |  |  |  |
EPP 2022 | 5 | 30 | 20 | 12 | 67
Totalt resultatplaner för högre chefer | 5 | 30 | 20 | 12 | 67
KC 2025 | 726 | – | – | – | 726
KC 2024 | 571 | 1 127 | – | – | 1 698
KC 2023 | 320 | 620 | 811 | – | 1 751
KC 2022 | –7 | 217 | 330 | 280 | 820
Totalt planer för nyckelpersoner | 1 610 | 1 964 | 1 141 | 280 | 4 995
Totalt kontantbaserade ersättningsplaner | 1 615 | 1 994 | 1 161 | 292 | 5 062
Total ersättningskostnad | 1 790 | 2 080 | 1 206 | 304 | 5 380

1)
LTV 2022 innefattar endast koncernledningen.
Verkligt värde
Ersättningskostnaden för aktiebaserade program är baserad på verkligt
värde och antalet aktier. Verkligt värde för LTV-programmen inkluderar
justeringar för absoluta och relativa TSR prestationsvillkor på tilldelnings-
dagen, genom en Monte Carlo-modell som använder ett antal ingångs-
värden, inklusive förväntade utdelningar, förväntad volatilitet i aktiekursen
och den förväntade perioden fram till erhållande. Prestationsvillkoren för
LTV-programmen baseras också på utfallet av koncernens rörelseresultat
(EBITA) för räkenskapsår 2025, 2024 och 2023 samt koncernens rörelse-
resultat (EBIT) för räkenskapsåret 2022. Verkligt värde för prestationsvill-
koret koncernens rörelseresultat (EBITA och EBIT) beräknas baserat på
aktiekurs vid tilldelningstidpunkten, reducerat med nuvärdet av förväntade
utdelningar under den treåriga intjänandeperioden. För prestationsvill-
koret justeras antalet aktier i förhållande till uppnådd nivå vid slutet av
prestationsperioden.
Verkligt värde (SEK)

Program för högre chefer | LTV 2025 | LTV 2024 | LTV 2023 | LTV 2022
Aktiekurs vid tilldelning | 82,74 | 61,46 | 55,59 | 78,88
Verkligt värde Absolut TSR | 54,43 | 59,05 | 32,75 | 41,18
Verkligt värde ESG – Miljö (1, 2, 3 ) | 74,62 | 53,61 | 47,80 | 71,45
Verkligt värde ESG – Sociala faktorer | 74,62 | 53,61 | 47,80 | 71,45
Verkligt värde Relativ TSR | 71,20 | 55,61 | 39,40 | 54,48
Verkligt värde Koncernens rörelseresultat (EBITA och EBIT) | 74,62 | 53,61 | 47,80 | 71,45

Utbetalning av kontantbaserade ersättningsplaner
Under 2025 föll fyra planer ut till betalning: EPP 2022, KC-plan 2022 delbe-
talning 3, KC-plan 2023 delbetalning 2 och KC-plan 2024 delbetalning 1 (föll
ut under februari). Aktiekursen var SEK 85,12 för den plan som föll ut den 18
februari 2025, SEK 85,50 för den plan som föll ut den 19 februari 2025 och
SEK 84,84 för den plan som föll ut den 20 februari 2025. Den ackumulerade
utbetalningen till samtliga deltagare i LTV-programmen uppgick under hela
2025 till SEK 1 590 miljoner.
Ericssons aktiesparplan (ESPP)
Ericsson avser att hjälpa sina medarbetare att utvecklas och ersätta dem för
den prestation de utför genom att erbjuda möjligheter som förbättrar deras
upplevelse av arbetet. För att uppmuntra medarbetarna att ta en aktiv roll
i att uppnå Bolagets syfte, förstärka känslan av tillhörighet och ägarskap
erbjuds Ericssons aktiesparplan. I slutet av 2025 är planen implementerad i
totalt 72 länder och erbjuds till 73 879 medarbetare.
ESPP är en aktiesparplan som riktar sig till alla medarbetare och som
möjliggör för medarbetaren att investera i Ericsson B-aktier upp till ett maxi-
malt värde av SEK 55 000 per år genom ett månatligt nettolöneavdrag. Som
bekräftelse på medarbetares engagemang bidrar Ericsson med ett netto-
lönetillägg på maximalt 15 % av valt investeringsbelopp och betalar även
skatt på nettolönetillägget, som erläggs vid ordinarie löneutbetalning. Under
ESPP förvärvar deltagarna Ericssons B-aktier på börsen till marknadspris,
och det uppstår därför ingen utspädningseffekt under ESPP.
Ericssons aktiesparplan

|  |  | Deltagarandel –
|  |  | procent av antal
Behöriga | Antal länder med | Antal | behöriga
medarbetare | ESPP | deltagare | medarbetare
73 879 | 72 | 13 653 | 18,48 %

Optionsavtal
Under 2024 ingick styrelseordförande Jan Carlson ett optionsavtal med
Investor AB, aktieägare i Ericsson, avseende förvärv av 132 538 köpoptioner
hänförliga till aktierna i Telefonaktiebolaget LM Ericsson. Investor AB har
under avtalet ställt ut dessa köpoptioner till Jan Carlson på marknads-
mässiga villkor (värdering utfördes med Black & Scholes-modellen av en
oberoende tredje part) och Jan Carlson har köpt köpoptionerna till ett pris av
SEK 15,09 per köpoption. Varje köpoption berättigar till köp av en B-aktie i
Ericsson från Investor AB till lösenpriset SEK 68,62 per aktie (som kommer
att omvärderas för att neutralisera effekten av utbetalning av utdelningar
under optionsperioden) efter en tidsperiod på sex år som startade den 7 maj
2024. Inlösenperioden är ett år, med möjlighet att förlänga den med upp till
ett år i händelse av att innehavaren inte kan lösa optionen under inlösen-
perioden på grund av regulatoriska begränsningar eller förbud. Då köp-
optionerna förvärvats på marknadsmässiga villkor enligt ovan har ingen
kompensationskostnad redovisats av koncernen under optionsperioden
och kommer inte heller att redovisas under den kvarvarande delen av
optionsperioden.
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
72
Noter till koncernens ﬁnansiella rapporter
Ericsson 2025
G4
Information om anställda
Genomsnittligt antal anställda fördelat på marknadsområde

| 2025 | 2024 2)
| Kvinnor | Män | Totalt | Kvinnor | Män | Totalt
Nord- och Sydamerika | 4 173 | 11 468 | 15 641 | 4 423 | 12 327 | 16 750
Europa, Mellanöstern och Afrika 1) | 9 818 | 28 495 | 38 313 | 10 165 | 30 212 | 40 377
Sydostasien, Oceanien och Indien | 6 065 | 19 478 | 25 543 | 6 199 | 20 453 | 26 652
Nordostasien | 3 512 | 6 416 | 9 928 | 3 941 | 7 434 | 11 375
Totalt | 23 568 | 65 857 | 89 425 | 24 728 | 70 426 | 95 154
1) varav i EU | 8 053 | 22 776 | 30 829 | 8 314 | 23 856 | 32 170
varav i Sverige | 3 107 | 9 023 | 12 130 | 3 125 | 9 259 | 12 384

2)
2024 har omräknats för att visa förändringen i marknadsområdesstrukturen som infördes 2025.
Antal anställda per marknadsområde vid årets slut

| 2025 | 2024 2)
Nord- och Sydamerika | 15 050 | 16 034
Europa, Mellanöstern och Afrika 1) | 39 045 | 41 387
Sydostasien, Oceanien och Indien | 25 189 | 26 389
Nordostasien | 9 542 | 10 426
Totalt | 88 826 | 94 236
1) varav i EU | 31 735 | 33 342
varav i Sverige | 12 806 | 13 420

2)
2024 har omräknats för att visa förändringen i
marknadsområdesstrukturen som infördes 2025.
Antal anställda fördelat på ålder vid årets slut 2025

|  |  | Andel av
| Kvinnor | Män | totalt antal
Under 25 år | 1 041 | 1 151 | 2 %
25–35 år | 7 678 | 14 685 | 25 %
36–45 år | 8 035 | 24 275 | 37 %
46–55 år | 4 755 | 16 788 | 24 %
Över 55 år | 2 209 | 8 209 | 12 %
Andel av totalt antal | 27 % | 73 % | 100 %

Personalförflyttningar |  |
| 2025 | 2024
Antal anställda vid årets slut | 88 826 | 94 236
Antal anställda som lämnat Bolaget | 11 526 | 11 919
Antal anställda som tillkommit i Bolaget | 6 116 | 6 203
Tillfälliga anställningar | 328 | 339

Styrelseledamöter, verkställande direktörer och koncernledningen
vid årets slut

| 2025 | 2024
| Kvinnor | Män | Kvinnor | Män
Moderbolaget |  |  |  |
Styrelseledamöter och VD | 29 % | 71 % | 25 % | 75 %
Koncernledning | 25 % | 75 % | 24 % | 76 %
Dotterbolag |  |  |  |
Styrelseledamöter och VD | 21 % | 79 % | 23 % | 77 %

Ersättningar avseende VD och ledande befattningshavare är inkluderade i
tabellen nedan.
Löner och andra ersättningar samt sociala kostnader

MSEK | 2025 | 2024
Löner och andra ersättningar | 74 645 | 77 983
Sociala kostnader | 16 004 | 15 422
varav pensionskostnader | 5 718 | 5 929

Ersättningar avseende styrelseledamöter och verkställande direktörer
i dotterbolag

MSEK | 2025 | 2024
Löner och andra ersättningar | 557 | 535
varav årliga rörliga ersättningar | 133 | 112
Pensionskostnader 1) | 36 | 36

1)
Pensionskostnader är utöver sociala kostnader och skatt.
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
Ericsson 2025
Noter till koncernens ﬁnansiella rapporter
73
Sektion H – Övrigt
H1
Skatter
Koncernens skattekostnader uppgick till SEK –9 588 (–2 215) miljoner
eller 25,0 %(85,6 %) av resultatet efter finansiella poster. Skattesatsen kan
variera mellan åren beroende på affärsmix och var Bolaget geografiskt
bedrivit sin verksamhet.
Inkomstskatter redovisade i resultaträkningen

| 2025 | 2024 | 2023
Aktuell skattekostnad | –8 828 | –6 461 | –4 289
Aktuell skatt hänförlig till tidigare år | –610 | –162 | 118
Uppskjuten skatteintäkt/-kostnad (+/–) | –54 | 4 563 | 1 406
Andel i intresseföretags skatt | –35 | –102 | –20
Pelare Två skattekostnad | –61 | –53 | –
Inkomstskatt kostnad | –9 588 | –2 215 | –2 785

En avstämning mellan årets redovisade skattekostnad och den teoretiska
skattekostnad som skulle uppstå om svensk skattesats, 20,6 %, tillämpats
på koncernens resultat före skatt, visas i tabellen nedan.
Under 2024 skattesatsen är negativt påverkad av effekten av den icke
avdragsgilla nedskrivningen av goodwill och omvärderingen av underskotts-
avdrag och positivt påverkad av nedskrivningar av andra immateriella till-
gångar främst hänförlig till Vonage om SEK 15,1 miljarder.
Avstämning av svensk inkomstskattesats jämfört med effektiv skattesats

| 2025 | 2024 | 2023
Skatt enligt svensk skattesats 20,6 % | –7 891 | –533 | 4 804
Effekt av utländska skattesatser | –908 | 430 | –884
Aktuell skattekostnad hänförlig |  |  |
till tidigare år | –610 | –162 | 118
Omvärdering av underskottsavdrag | –73 | –973 | –28
Omvärdering av avdragsgilla temporära |  |  |
skillnader | 288 | 308 | 394
Nedskrivning av källskatter | –378 | –780 | –217
Skatteeffekt av ej avdragsgilla kostnader | –136 | –1 045 | –7 311
Skatteeffekt av ej skattepliktiga intäkter | 164 | 655 | 335
Skatteeffekt av förändrad skattesats | 17 | –62 | 4
Pelare Två skattekostnad | –61 | –53 | –
Inkomstskatt kostnad | –9 588 | –2 215 | –2 785
Effektiv skattesats | 25,0 % | 85,6 % | –11,9 %

Koncernen har tillämpat det tillfälliga undantag som IASB utfärdade i maj
2023 från redovisningskraven för uppskjutna skatter i IAS 12. Följaktligen
varken redovisar eller lämnar koncernen information om uppskjutna
skattefordringar eller uppskjutna skatteskulder relaterade till Pelare Två
inkomstskatter.
Uppskjutna skattefordringar och skatteskulder
Uppskjutna skattefordringar och uppskjutna skatteskulder är hänförliga
till balansräkningsposterna som visas i tabellen nedan.
Inkomstskatteeffekt av temporära skillnader
och outnyttjade underskottsavdrag

| Uppskjuten | Uppskjuten | Netto-
| skattefordran | skatteskuld | balans
2025 |  |  |
Immateriella tillgångar och materiella |  |  |
anläggningstillgångar | 1 222 | 2 789 |
Nyttjanderätter och liknande tillgångar | – | 1 281 |
Kortfristiga tillgångar | 1 701 | 77 |
Ersättningar efter avslutad anställning | 3 555 | 373 |
Avsättningar | 4 633 | – |
Leasingskulder och liknande skulder | 1 345 | – |
Uppskjutna skattekrediter | 2 042 | – |
Övrigt | 2 088 | 437 |
Underskottsavdrag | 5 070 | – |
Uppskjutna skattefordringar/skulder | 21 656 | 4 957 | 16 699
Kvittning fordringar/skulder | –4 805 | –4 805 |
Uppskjutna skattefordringar/ |  |  |
skulder, netto | 16 851 | 152 | 16 699
2024 |  |  |
Immateriella tillgångar och materiella |  |  |
anläggningstillgångar | 1 447 | 3 457 |
Nyttjanderätter och liknande tillgångar | – | 1 199 |
Kortfristiga tillgångar | 4 340 | 1 323 |
Ersättningar efter avslutad anställning | 4 778 | 229 |
Avsättningar | 4 788 | – |
Leasingskulder och liknande skulder | 1 307 | – |
Uppskjutna skattekrediter | 5 027 | – |
Övrigt | 2 394 | 359 |
Underskottsavdrag | 5 603 | – |
Uppskjutna skattefordringar/skulder | 29 684 | 6 567 | 23 117
Kvittning fordringar/skulder | –5 272 | –5 272 |
Uppskjutna skattefordringar/ |  |  |
skulder, netto | 24 412 | 1 295 | 23 117

Förändringar i uppskjuten skatt, netto

| 2025 | 2024
Ingående balans, netto | 23 117 | 18 495
Redovisat i årets resultat | –54 | 4 563
Redovisat i övrigt totalresultat | –2 371 | 505
Poster avseende förvärvade/avyttrade verksamheter | –81 | –
Uppskjutna skattekrediter ökning (+) / utnyttjande (–) | –2 700 | –685
Omräkningsdifferens | –1 212 | 239
Utgående balans, netto | 16 699 | 23 117

Skatt på poster redovisat mot eget kapital och övrigt totalresultat

| 2025 | 2024 | 2023
Omvärdering av förmånsbestämda |  |  |
pensionsplaner | –1 376 | –147 | –251
Omvärdering av kreditrisk på upplåning | –6 | 117 | 137
Kassaflödessäkringar | –995 | 652 | –380
Innehav utan bestämmande inflytande | 2 | 2 | –
Totalt | –2 375 | 624 | –494

Skatt på poster redovisat mot eget kapital och övrigt totalresultat present-
eras i tabellen ovan. Av den totala skatteeffekten rapporterad mot övrigt
totalresultat utgör SEK –2 369 (507) miljoner uppskjuten skatt och SEK –6
(117) miljoner aktuell skatt.
Not H1, forts.
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
74
Noter till koncernens ﬁnansiella rapporter
Ericsson 2025
Som en följd av Moderbolagets befrielse från skatt på utdelning från
dotterbolag och på kapitalvinst vid avyttring finns inga väsentliga skatte-
pliktiga temporära skillnader hänförliga till innehav i dotterbolag, filialer och
intresseföretag.
Underskottsavdrag
Väsentliga skattefordringar rörande underskottsavdrag rapporteras i den
utsträckning utnyttjande av skatteförmånen beräknas ske med hänsyn till
framtida beskattningsbara vinster och då dessa bedöms vara sannolika
också när man beaktar perioden under vilken de kan nyttjas, som beskrivet
nedan.
Merparten av de redovisade skattemässiga underskottsavdragen är hän-
förliga till Sverige, USA, Tyskland och Brasilien. Dessa länder har långa eller
obestämda nyttjandeperioder. Av de totala redovisade uppskjutna skatte-
fordringarna avseende underskottsavdrag om SEK 5 070 (5 603)
miljoner, är SEK 3 711 (3 815) miljoner hänförliga till Sverige.
Framtida vinstprognoser ger stöd för bedömningen att de uppskjutna
skattefordringarna kommer att utnyttjas inom överskådlig framtid.
Per den 31 december 2025 uppgick de skattemässiga underskotts-
avdragen till SEK 23 153 (25 354) miljoner. Det skattemässiga värdet
av underskottsavdragen redovisas som en skattefordran baserat på
nyttjandeperioden och förväntningen att koncernen kommer att realisera
en betydande skattepliktig intäkt för att kvitta dessa underskottsavdrag.
Underskottsavdragen om SEK 10 757 (11 025) miljoner med ett skatte-
mässigt värde om SEK 2 308 (2 399) miljoner har inte redovisats på grund
av bedömningar om att de sannolikt inte kommer att kunna utnyttjas mot
framtida skattepliktiga vinster i respektive jurisdiktion. Merparten av både
redovisade och oredovisade underskottsavdrag har en förfallodag som
överstiger fem år. Merparten av de oredovisade underskottsavdragen är
hänförliga till USA, Irland, Ungern och Brasilien. De slutliga år då redovisade
underskottsavdrag kan nyttjas visas i nedanstående tabell.

Underskottsavdrag | Redovisad skatteförlust |  | Oredovisad skatteförlust |
Förfalloår | Underskottsavdrag | Skatteeffekt | Underskottsavdrag | Skatteeffekt
2026 | 25 | 6 | 150 | 24
2027 | 75 | 22 | 1 119 | 273
2028 | 7 | 2 | 407 | 94
2029 | 164 | 45 | 73 | 11
2030 | 841 | 217 | 38 | 7
2031 eller senare (inkluderar även obegränsade underskottsavdrag) | 22 041 | 4 778 | 8 970 | 1 899
Totalt | 23 153 | 5 070 | 10 757 | 2 308

Uppskjutna skattekrediter
Utöver uppskjutna skattekrediter om SEK 2 042 (5 027) miljoner, som redo-
visades under 2025, uppgick outnyttjade uppskjutna skattekrediter, främst
hänförliga till FoU-skattekrediter, för vilka någon uppskjuten skattefordran
inte redovisats i koncernens balansräkning, till SEK 946 (1 114) miljoner. De
sista åren då avdragen kan utnyttjas framgår av tabellen nedan.
Riskbedömning baserad på affärsplanerna görs regelbundet och upp-
skjutna skattefordringars nyttjandevärde analyseras när indikationer tyder
på att sådana tillgångar kan behöva skrivas ned
Uppskjutna skattekrediter

| Redovisad | Oredovisad
| uppskjuten | uppskjuten
| skattekredit | skattekredit
Förfalloår | Skatteeffekt | Skatteeffekt
2026 | 28 | 111
2027 | 27 | 104
2028 | 9 | –
2029 | 9 | –
2030 | 15 | 11
2031 eller senare | 1 954 | 720
Totalt | 2 042 | 946

H2
Resultat per aktie

| 2025 | 2024 | 2023
Före utspädning |  |  |
Årets resultat hänförligt till Moderbolagets |  |  |
aktieägare (SEK miljoner) | 28 428 | 20 | –26 446
Genomsnittligt antal utestående aktier |  |  |
före utspädning (miljoner) | 3 333 | 3 332 | 3 330
Resultat per aktie, före |  |  |
utspädning (SEK) | 8,53 | 0,01 | –7,94
Efter utspädning |  |  |
Årets resultat hänförligt till Moderbolagets |  |  |
aktieägare (SEK miljoner) | 28 428 | 20 | –26 446
Genomsnittligt antal utestående aktier |  |  |
före utspädning (miljoner) | 3 333 | 3 332 | 3 330
Utspädningseffekt av aktierelaterade |  |  |
ersättningsprogram (miljoner) | 9 | 7 | –
Genomsnittligt antal utestående aktier |  |  |
efter utspädning (miljoner) | 3 342 | 3 339 | 3 330
Resultat per aktie, efter |  |  |
utspädning (SEK) | 8,51 | 0,01 | –7,94

Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
Ericsson 2025
Noter till koncernens ﬁnansiella rapporter
75
H3
Kassaﬂödesanalys
Kassa och likvida medel inkluderar kassa om SEK 18 617 (19 622) miljoner
och likvida medel om SEK 25 309 (24 263) miljoner. För mer information
om sammansättningen av kassa och likvida medel samt outnyttjade kredit-
löften, se not F1 ”Finansiell riskhantering”.
Kassa och likvida medel i länder där det finns betydande valutaregleringar
på grund av brist på hårdvaluta eller strikta myndighetskontroller, uppgick
per den 31 december 2025 till SEK 404 (727) miljoner. Detta belopp är
inte direkt tillgängligt för generell användning av Moderbolaget eller
för att användas för att betala de normala företagsutgifterna lokalt för de
kommande 12 månaderna.
Justeringar för poster som inte ingår i kassaflödet

| 2025 | 2024 | 2023
Materiella anläggningstillgångar |  |  |
Avskrivningar | 3 247 | 3 861 | 4 272
Nedskrivningar | 234 | 282 | 662
Totalt | 3 481 | 4 143 | 4 934
Nyttjanderätter |  |  |
Avskrivningar | 2 051 | 2 179 | 2 427
Nedskrivningar | 21 | 99 | 154
Totalt | 2 072 | 2 278 | 2 581
Immateriella tillgångar |  |  |
Avskrivningar |  |  |
Balanserade utvecklingskostnader | 1 790 | 1 480 | 1 137
Kundrelationer, produkträttigheter |  |  |
och övriga immateriella tillgångar | 1 821 | 2 500 | 3 321
Totala avskrivningar | 3 611 | 3 980 | 4 458
Nedskrivningar |  |  |
Kundrelationer, produkträttigheter |  |  |
och övriga immateriella tillgångar | 77 | 14 073 | 19
Goodwill | – | 1 260 | 31 897
Totala nedskrivningar | 77 | 15 333 | 31 916
Totalt | 3 688 | 19 313 | 36 374
Totala avskrivningar och nedskrivningar |  |  |
på materiella anläggningstillgångar och |  |  |
immateriella tillgångar | 9 241 | 25 734 | 43 889
Skatter | 10 074 | 2 540 | 3 189
Utdelningar från intresseföretag 1) | 76 | 111 | 46
Ej utdelad vinst i intresseföretag 1) | –19 | 348 | –104
Vinst/förlust vid försäljning av aktier, |  |  |
andelar och verksamheter samt imma- |  |  |
teriella tillgångar och materiella anlägg- |  |  |
ningstillgångar, netto 2) | –7 936 | 153 | 268
Övriga ej kassapåverkande poster 3) | –643 | 1 731 | 4 422
Totala justeringar för poster som inte |  |  |
ingår i kassaflödet | 10 793 | 30 617 | 51 710

1)
Se not E3 ”Andelar i intresseföretag”.
2)
Inkluderar vinster och förluster från omvärdering av investeringar, se not B4 ”Övriga rörelseintäkter
och rörelsekostnader”.
3)
Hänför sig huvudsakligen till orealiserade valutavinster/-förluster på finansiella instrument.
För information kring avstämning av skulder hänförliga till finansiella
aktiviteter, se not F4 ”Räntebärande skulder”.
Förvärv/avyttringar av dotterbolag och andra verksamheter

| Förvärv | Avyttringar
2025 |  |
Kassaflöde från företagsförvärv/avyttringar 1) | –264 | 11 200
Förvärv/avyttringar av övriga investeringar/ |  |
intresseföretag | –835 | 438
Totalt | –1 099 | 11 638
2024 |  |
Kassaflöde från företagsförvärv/avyttringar 1) | –141 | –
Förvärv/avyttringar av övriga investeringar/ |  |
intresseföretag | –256 | 86
Totalt | –397 | 86
2023 |  |
Kassaflöde från företagsförvärv/avyttringar 1) | –1 309 | –633
Förvärv/avyttringar av övriga investeringar | – 206 | 8
Totalt | –1 515 | –625

1)
Se även not E2 ”Företagsförvärv/avyttringar”.
H4
Transaktioner med närstående

Miljarder SEK | 2025 | 2024 | 2023
Försäljning till Ericsson Nikola Tesla | 0,4 | 0,4 | 0,4
Inköp från Ericsson Nikola Tesla | 1,5 | 1,6 | 1,6

IAS 24, ”Upplysningar om närstående” kräver upplysning om närstående-
relationer, transaktioner och utestående mellanhavanden.
Olika mindre transaktioner med närstående under 2025 baserades på
vedertagna kommersiella villkor i branschen och ingicks enligt armlängds-
principen. De huvudsakliga transaktionerna med närstående hänförs till
Ericsson Nikola Tesla d.d beläget i Kroatien, där Ericsson äger 49,07 % av
aktierna. För information om eget kapital och Ericssons andel av tillgångar,
skulder och resultat i intresseföretag, se not E3 ”Andelar i intresseföretag”.
För information om transaktioner med styrelsemedlemmar och ledande
befattningshavare, se not G2 ”Information angående styrelsemedlemmar
och ledande befattningshavare”.
För information om Bolagets pensionsstiftelser, se not G1 ”Ersättning
efter avslutad anställning”.
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
76
Noter till koncernens ﬁnansiella rapporter
Ericsson 2025
H5
Ersättning till revisorer

| Deloitte | Övriga | Totalt
2025 |  |  |
Arvoden för revision | 181 | 1 | 182
Revisionsrelaterade arvoden | 3 | 3 | 6
Arvoden för skattefrågor | 6 | 46 | 52
Alla övriga arvoden | 3 | 8 | 11
Totalt | 193 | 58 | 251
2024 |  |  |
Arvoden för revision | 178 | 21 | 199
Revisionsrelaterade arvoden | 4 | 3 | 7
Arvoden för skattefrågor | 3 | 50 | 53
Alla övriga arvoden | 2 | 35 | 37
Totalt | 187 | 109 | 296
2023 |  |  |
Arvoden för revision | 164 | 8 | 172
Revisionsrelaterade arvoden | 6 | – | 6
Arvoden för skattefrågor | 12 | 13 | 25
Alla övriga arvoden | – | 37 | 37
Totalt | 182 | 58 | 240

Deloitte valdes på årsstämman 2025 som revisorer för perioden fram till
årsstämman 2026.
De revisionsrelaterade uppdragen inkluderar granskning av kvartals-
rapporter och försäkran om Ericssons hållbarhetsrapport och bolags-
styrningsrapport. Skattekonsulttjänsterna inkluderar bolagsskatte-
konsultationer. Övriga konsulttjänster inkluderar överenskomna uppdrag.
H6
Händelser efter räkenskapsårets utgång
Ericsson tillkännager en föreslagen personalminskning i Sverige
Den 15 januari 2026 meddelade Ericsson ett förslag om personalminskning
i Sverige. Ericsson har varslat Arbetsförmedlingen. Cirka 1 600 tjänster kan
påverkas i Sverige.
Ericssons styrelse föreslår ett aktieåterköpsprogram
Den 23 januari 2026 meddelade Ericsson att styrelsen föreslår för års-
stämman att bemyndiga styrelsen att inleda ett aktieåterköpsprogram för
att återköpa aktier på upp till SEK 15 miljarder. För mer information, se not
E1 ”Eget kapital”.
Moderbolagets finansiella rapporter och noter
Moderbolagets finansiella rapporter
Moderbolagets resultaträkning och rapport
över Moderbolagets totalresultat
78
Moderbolagets balansräkning
79
Moderbolagets kassaflödesanalys
80
Förändringar i Moderbolagets eget kapital
81
Noter till Moderbolagets finansiella rapporter
M1
Väsentliga redovisningsprinciper
82
M2
Övriga rörelseintäkter och rörelsekostnader
83
M3
Finansiella intäkter och kostnader
83
M4
Skatter
83
M5
Immateriella anläggningstillgångar
84
M6
Materiella anläggningstillgångar
84
M7
Finansiella anläggningstillgångar
85
M8
Aktier och andelar
86
M9
Kundfordringar och kundfinansiering
87
M10
Fordringar och skulder
koncernföretag
87
M11
Övriga kortfristiga fordringar
87
M12
Eget kapital och övrigt
totalresultat
88
M13
Obeskattade reserver
88
M14
Pensioner
89
M15
Övriga avsättningar
89
M16
Räntebärande skulder
90
M17
Finansiell riskhantering och finansiella instrument
91
M18
Övriga kortfristiga skulder
92
M19
Leverantörsskulder
93
M20
Ställda säkerheter
93
M21
Eventualförpliktelser
93
M22
Kassaflödesanalys
93
M23
Leasing
93
M24
Information angående anställda
93
M25
Transaktioner med närstående
94
M26
Ersättning till revisorer
94
M27
Händelser efter räkenskapsårets utgång
94
77
Ericsson 2025
Moderbolagets ﬁnansiella rapporter och noter
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
Moderbolagets finansiella rapporter
Moderbolagets resultaträkning
Januari–december, MSEK
Not
2025
2024
2023
Försäljningskostnader
–108
–125
–203
Administrationskostnader
–1 584
–1 195
–1 615
Omkostnader
–1 692
–1 320
–1 818
Övriga rörelseintäkter och rörelsekostnader
M2
2 600
4 827
3 606
Resultat före finansiella poster och skatter (EBIT)
908
3 507
1 788
Finansiella intäkter och kostnader, netto
M3
30 408
3 138
–2 496
Resultat efter finansiella poster
31 316
6 645
–708
Lämnade koncernbidrag, netto
M13
–528
–2 415
–81
30 788
4 230
–789
Skatter
M4
–499
–488
–382
Årets resultat
30 289
3 742
–1 171
Rapport över Moderbolagets totalresultat
Januari–december, MSEK
2025
2024
2023
Årets resultat
30 289
3 742
–1 171
Övrigt totalresultat för perioden, netto efter skatt
–
–
–
Totalresultat för perioden
30 289
3 742
–1 171
78
Ericsson 2025
Moderbolagets ﬁnansiella rapporter
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
Moderbolagets balansräkning
MSEK
Not
31 dec
2025
31 dec
2024
Tillgångar
Anläggningstillgångar
Immateriella anläggningstillgångar
M5
151
160
Materiella anläggningstillgångar
M6
300
295
Finansiella anläggningstillgångar
Koncernföretag
M7, M8
95 154
93 569
Intresseföretag
M7, M8
330
628
Andra aktier och andelar
M7
1 518
1 998
Fordringar koncernföretag
M7, M10
–
5 352
Långfristig kundfinansiering
M9
236
193
Uppskjutna skattefordringar
M4
493
534
Övriga långfristiga finansiella anläggningstillgångar
M7
–
8
Långfristiga räntebärande placeringar
M7, M17
37 298
19 439
135 480
122 176
Omsättningstillgångar
Kundfordringar
M9
3
5
Kortfristig kundfinansiering
M9
3
128
Fordringar koncernföretag
M10
12 008
15 194
Aktuella skattefordringar
167
1
Övriga kortfristiga fordringar
M11
7 142
4 548
Kortfristiga räntebärande placeringar
M17
12 651
12 222
Kassa och likvida medel
M17
27 807
27 073
59 781
59 171
Summa tillgångar
195 261
181 347
Eget kapital, avsättningar och skulder
Eget kapital
M12
Aktiekapital
16 859
16 743
Uppskrivningsfond
20
20
Reservfond
31 472
31 472
Bundet eget kapital
48 351
48 235
Balanserad vinst
12 762
18 593
Årets resultat
30 289
3 742
Fritt eget kapital
43 051
22 335
91 402
70 570
Avsättningar
Pensioner
M14
–
6
Övriga avsättningar
M15
60
138
60
144
Långfristiga skulder
Certifikat och obligationslån
M16
20 386
21 511
Skulder till kreditinstitut
M16
8 729
10 289
Övriga långfristiga skulder
49
84
29 164
31 884
Kortfristiga skulder
Kortfristig upplåning
M16
3 249
5 509
Leverantörsskulder
M19
458
412
Skulder till koncernföretag
M10
63 999
67 806
Övriga kortfristiga skulder
M18
6 929
5 022
74 635
78 749
Summa eget kapital, avsättningar och skulder
195 261
181 347
79
Ericsson 2025
Moderbolagets ﬁnansiella rapporter
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
Moderbolagets kassaflödesanalys
Januari–december, MSEK
Not
2025
2024
2023
Rörelsen
Årets resultat
30 289
3 742
–1 171
Justeringar för poster som inte ingår i kassaflödet
M22
2 116
18 258
34 369
32 405
22 000
33 198
Förändringar i rörelsens nettotillgångar
Kort- och långfristig kundfinansiering
82
–91
313
Kundfordringar
–57
1 363
–1 717
Leverantörsskulder
–25
–113
–3
Avsättningar och pensioner
–84
–130
–2 161
Övriga rörelsetillgångar och -skulder, netto
–104
–428
1 033
–188
601
–2 535
Erhållen ränta
3 406
3 523
3 786
Betald ränta
–3 563
–5 311
–4 310
Skatt betald/erhållen
–388
–455
–337
Kassaflöde från rörelsen
31 672
20 358
29 802
Investeringsaktiviteter
Investeringar i materiella anläggningstillgångar
–110
–71
–83
Investeringar i immateriella anläggningstillgångar
–12
–5
–
Investeringar i aktier och andelar
–2 721
–1 054
–12 031
Avyttring av aktier och andelar
1 051
375
1 227
Övriga investeringsverksamheter
1 094
–4 366
1 908
Inköp av räntebärande placeringar
–30 133
–15 950
–12 887
Försäljning av räntebärande placeringar
11 155
8 561
9 845
Kassaflöde från investeringsaktiviteter
–19 676
–12 510
–12 021
Kassaflöde före finansieringsaktiviteter
11 996
7 848
17 781
Finansieringsaktiviteter
Upptagande av lån från dotterbolag
80 683
51 614
72 081
Återbetalning av lån från dotterbolag
–56 336
–50 777
–51 527
Upptagande av lån
–
3 061
15 989
Återbetalning av lån
–2 776
–13 808
–3 333
Nyemission
116
21
50
Återköp och försäljning av egna aktier
–110
–21
–50
Betald utdelning
–9 499
–8 997
–8 991
Reglerad del av erhållna/lämnade (–) koncernbidrag
–2 415
–81
–7 272
Övriga finansieringsverksamheter
–17 615
20 806
–41 387
Kassaflöde från finansieringsaktiviteter
–7 952
1 818
–24 440
Resultat av omvärdering i likvida medel
–3 310
1 767
–1 432
Förändring av likvida medel
734
11 433
–8 091
Likvida medel vid årets början
27 073
15 640
23 731
Likvida medel vid årets slut
M17
27 807
27 073
15 640
80
Ericsson 2025
Moderbolagets ﬁnansiella rapporter
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
Förändringar i Moderbolagets eget kapital
MSEK
Aktie-
kapital
Uppskriv-
ningsfond
Reserv-
fond
Totalt
bundet eget
kapital
Dispo-
sitions-
fond
Fria
vinstmedel
Totalt fritt
eget kapital
Totalt
2025
1 januari
16 743
20
31 472
48 235
100
22 235
22 335
70 570
Totalresultat för perioden
–
–
–
–
–
30 289
30 289
30 289
Transaktioner med ägare
Nyemission, netto
116
–
–
116
–
–
–
116
Återköp av egna aktier
–
–
–
–
–
–116
–116
–116
Försäljning av egna aktier
–
–
–
–
–
6
6
6
Planer för långsiktig rörlig ersättning
–
–
–
–
–
36
36
36
Betald utdelning
–
–
–
–
–
–9 499
–9 499
–9 499
31 december 2025
16 859
20
31 472
48 351
100
42 951
43 051
91 402
2024
1 januari
16 722
20
31 472
48 214
100
27 484
27 584
75 798
Totalresultat för perioden
–
–
–
–
–
3 742
3 742
3 742
Transaktioner med ägare
Nyemission, netto
21
–
–
21
–
–
–
21
Återköp av egna aktier
–
–
–
–
–
–21
–21
–21
Planer för långsiktig rörlig ersättning
–
–
–
–
–
27
27
27
Betald utdelning
–
–
–
–
–
–8 997
–8 997
–8 997
31 december 2024
16 743
20
31 472
48 235
100
22 235
22 335
70 570
81
Ericsson 2025
Moderbolagets ﬁnansiella rapporter
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
Noter till Moderbolagets finansiella rapporter
M1
Väsentliga redovisningsprinciper
Moderbolaget, Telefonaktiebolaget LM Ericsson, tillämpar Årsredovisnings-
lagen och RFR 2 ”Redovisning för juridiska personer.” RFR 2 ställer krav på
att Moderbolaget tillämpar samma redovisningsprinciper som koncernen,
dvs IFRS i den omfattning som RFR 2 tillåter.
De viktigaste skillnaderna mellan redovisningsprinciperna för koncernen
och Moderbolaget är:
Koncernföretag, intresseföretag
Investeringar redovisas enligt anskaffningsvärdemetoden. Investeringarna
redovisas till anskaffningsvärde och endast utdelningar resultatförs.
Nedskrivningstest för koncernföretag och intresseföretag genomförs årligen
under fjärde kvartalet eller när det finns indikation på nedskrivningsbehov.
En nedskrivning redovisas om det redovisade värdet på en investering över-
stiger summan av koncernföretagets eget kapital och tillhörande goodwill,
immateriella skulder och uppskjutna skatteskulder eller dess beräknade
framtida kassaflöden efter skatt. Kassaflöden diskonteras till nuvärdet med
en diskonteringsränta efter skatt som återspeglar nuvarande marknads-
bedömningar av pengars tidsvärde och de specifika riskerna för tillgången.
Koncernbidrag och aktieägartillskott redovisas i enlighet med RFR 2.
Koncernbidrag från/till svenska koncernföretag redovisas netto i resultat-
räkningen. Aktieägartillskott ökar Moderbolagets investering.
Klassificering och värdering av finansiella instrument
Klassificering och värdering av finansiella instrument IFRS 9 ”Finansiella
instrument” tillämpas, förutom avseende finansiella garantier och omvärde-
ring av lån p.g.a. förändringar i kreditrisk. Finansiella garantier ingår i even-
tualförpliktelser, enligt det tillåtna undantaget i RFR 2. Omvärdering av lån
p.g.a. förändringar i kreditrisk redovisas i resultaträkningen.
Leasing
Leasingavtal rapporteras i enlighet med det tillåtna undantaget i
RFR 2. För leasingavtal där Moderbolaget är leasetagare innebär detta
att nyttjanderätten och leasingskulden inte redovisas i balansräkningen.
Kostnader hänförliga till leasingavtalet redovisas i resultaträkningen linjärt
över leasingperioden. Erhållna förmåner redovisas som en del av den totala
leasingkostnaden, över leasingtiden. För leasingavtal där Moderbolaget är
leasegivare redovisas utrustningen som en materiell anläggningstillgång
och både intäkter och avskrivningar redovisas linjärt över leasingperioden.
De utgifter som sammanhänger med leasingintäkterna redovisas då de
uppstår. Direkta utgifter som uppstår då ett leasingavtal ingås läggs till
det redovisade värdet för den leasade tillgången och kostnadsförs över
leasingperioden utifrån samma grund som leasingintäkten.
Uppskjuten skatt
Redovisning av obeskattade reserver i balansräkningen medför att redovis-
ningen av uppskjuten skatt skiljer sig från koncernens redovisningsprinciper.
God redovisningssed och skattelagstiftning i Sverige kräver att bolag redovi-
sar vissa skillnader mellan beskattningsunderlaget och bokfört värde av skatt
som en obeskattad reserv i balansräkningen i räkenskaperna för enskilda
bolag. Ändringar i dessa reserver redovisas i resultaträkningen som en
avsättning till eller en upplösning av obeskattade reserver.
Pensioner
Pensioner redovisas i enlighet med förenklingsregeln i RFR 2. Moderbolagets
pensionsförpliktelser är tryggade genom överföring av medel till en pensions-
stiftelse vilket resulterar i att en avsättning enbart får redovisas om stiftelsens
förmögenhet värderad till marknadsvärde understiger förpliktelserna. Enligt
RFR 2 skall upplysningar lämnas avseende tillämpliga delar av IAS 19.
Rörelseförvärv
Förvärvsrelaterade kostnader inkluderas i anskaffningsvärdet i Moder-
bolagets bokslut medan de för koncernen kostnadsförs när de uppstår.
Bedömningar och viktiga uppskattningar för redovisningsändamål
Se noter till koncernens bokslut, Not A2, ”Bedömningar och viktiga upp-
skattningar för redovisningsändamål.” Viktiga redovisningsprinciper,
uppskattningar och bedömningar för redovisningsändamål för Moderbolaget
omfattar avsättningar och eventualförpliktelser, och immateriella produkt-
rättigheter och övriga immateriella tillgångar (exklusive goodwill).
Nya standarder och tolkningar som ännu inte har antagits
För aktuella och kommande ändringar i IFRS-standarder finns detaljer
i koncernredovisningen, not A1 ”Väsentliga redovisningsprinciper”.
Endast tillägg och undantag i RFR 2, Redovisning för juridiska personer,
fastställda av Rådet för hållbarhets- och finansiell rapportering (”Rådet”)
listas nedan:
Ändringar utfärdade av IASB med ikraftträdandedatum den 1 januari
2025: Det finns inga tillägg eller undantag i RFR 2.
Ändringar utfärdade av IASB med ikraftträdandedatum den 1 januari
2026: Det finns inga tillägg eller undantag i RFR 2.
Ny standard med ikraftträdandedatum den 1 januari 2027:
I april 2024 utfärdade IASB en ny standard, IFRS 18, som kommer att
ersätta IAS 1 Utformning av finansiella rapporter. Standarden påver-
kar presentationen och upplysningarna i de finansiella rapporterna, med
störst påverkan på resultaträkningen.
För Moderbolaget är det inte möjligt att tillämpa samtliga regler i IFRS 18
som avser uppställning av resultaträkningen inom ramen för Årsredovis-
ningslagen. I enlighet med de etablerade undantagen i RFR 2 förväntas
därför inga materiella förändringar – eller krav på omräkning – i presenta-
tionen av resultaträkningen.
Eventuella ytterligare rekommendationer från Rådet kommer att följas
noggrant, och eventuella konsekvenser kommer att bedömas.
Det finns inga ytterligare kommande standarder eller standardändringar
med väsentlig påverkan på Moderbolaget.
82
Ericsson 2025
Noter till Moderbolagets ﬁnansiella rapporter
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
M2
Övriga rörelseintäkter och rörelsekostnader
2025
2024
2023
Licensintäkter och övriga rörelseintäkter
Koncernföretag
2 610
2 912
3 468
Övriga rörelseintäkter/kostnader
1)
–10
1 915
138
Totalt
2 600
4 827
3 606
1)
2024 inkluderar en intäkt om SEK 1,9 miljarder relaterad till en överenskommelse rörande en
kommersiell tvist.
M3
Finansiella intäkter och kostnader
2025
2024
2023
Finansiella intäkter
Resultat från andelar i koncernföretag
Utdelningar
31 143
18 540
32 422
Nettovinst på andelar
9
505
78
Resultat från andelar i intresseföretag
Utdelningar
76
111
45
Nettovinst på andelar
394
–
–
Resultat från andelar i övriga företag
Nettovinst på andelar
277
289
121
Ränteintäkter från koncernföretag
1 420
2 133
2 838
Ränteintäkter från övriga
2 020
1 837
1 076
Totalt
35 339
23 415
36 580
Finansiella kostnader
Förlust från andelar i koncernföretag
–
–2
–5
Nedskrivning av investeringar
i koncernföretag
1)
–881
–14 025
–32 783
Nettoförlust från intresseföretag
–105
–
–
Nettoförlust från investeringar
i övriga bolag
–563
–472
–299
Räntekostnader från koncernföretag
–1 782
–2 715
–2 858
Räntekostnader från övriga
–1 618
–2 302
–2 054
Övriga finansiella kostnader
2)
–93
–689
–695
Totalt
–5 042
–20 205
–38 694
Nettokursvinst/-förlust på finansiella
skulder/tillgångar
111
–72
–382
Finansnetto
30 408
3 138
–2 496
Nettovinst/-förlust på finansiella
instrument enligt nedan exkluderar
vinster/förluster på valutaeffekter:
Nettoresultat från finansiella instrument
till verkligt värde via resultaträkningen
3)
579
302
–900
Nettoresultat från finansiella skulder
värderade till verkligt värde via
resultaträkningen
–472
–945
–1 100
1)
För information om nedskrivningar 2025, se not M7 ”Finansiella anläggningstillgångar.”
2)
Omvärdering av upplåning på grund av förändring av kreditrisk 2025 SEK 30 miljoner
(SEK –567 miljoner 2024, SEK –667 miljoner 2023).
3)
Exklusive nettoförlust från omvärdering av kundfinansieringsfordringar om SEK –125 miljoner
(SEK 14 miljoner 2024 och SEK –209 miljoner 2023) rapporterade som Omkostnader.
Räntor på pensionsskulder ingår i ovanstående redovisade Övriga finansiella
kostnader.
M4
Skatter
Inkomstskatter redovisade i resultaträkningen
2025
2024
2023
Aktuell skatteintäkt/-kostnad (+/–)
–404
–420
–372
Aktuell skatt hänförlig till tidigare år
–4
7
15
Tilläggsskatt Pelare Två
1)
–50
–48
–
Uppskjuten skatteintäkt/-kostnad (+/–)
–41
–27
–25
Skatteintäkt/-kostnad
–499
–488
–382
1)
Moderbolaget har bokat en aktuell skattekostnad som avser tilläggsskatt (Pelare Två) uppgående
till SEK 50 (48) miljoner för länder som inte har passerat ”safe harbour test” och inte har någon
QDMTT (”qualified domestic minimum top-up tax”) implementerad.
En avstämning mellan årets redovisade skattekostnad och den skattekost-
nad som skulle uppstå om svensk skattesats, 20,6 %, beräknats på resultat
före skatt visas nedan.
Avstämning av svensk inkomstskattesats jämfört med effektiv inkomstskatt
2025
2024
2023
Skatt enligt svensk skattesats
–6 342
–871
163
Aktuell skatt hänförlig till tidigare år
–4
7
15
Kostnad källskatter
–367
–379
–259
Skatteeffekt av ej avdragsgilla kostnader
–153
–306
–291
Skatteeffekt av ej skattepliktiga intäkter
6 598
3 998
6 739
Skatteeffekt hänförlig till nedskrivning
av investering i koncernföretag
–181
–2 889
–6 753
Skatteeffekt av förändrad skattesats
–
–
4
Tilläggsskatt Pelare Två
1)
–50
–48
–
Skatteintäkt/-kostnad
–499
–488
–382
1)
Moderbolaget har bokat en aktuell skattekostnad som avser tilläggsskatt (Pelare Två) uppgående
till SEK 50 (48) miljoner för länder som inte har passerat ”safe harbour test” och inte har någon
QDMTT (”qualified domestic minimum top-up tax”) implementerad.
Uppskjutna skattefordringar
Uppskjutna skattefordringar är hänförliga till balansposter enligt tabellen
nedan.
Inkomstskatteeffekt av temporära skillnader
2025
2024
Kortfristiga tillgångar
372
407
Ersättningar efter avslutad anställning
23
28
Avsättningar
–
8
Övrigt
98
91
Uppskjutna skattefordringar
493
534
Förändringar i uppskjuten skatt
2025
2024
Ingående balans
534
561
Redovisat i årets resultat
–41
–27
Utgående balans
493
534
83
Ericsson 2025
Noter till Moderbolagets ﬁnansiella rapporter
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
M5
Immateriella anläggningstillgångar
Patent, licenser, varumärken samt liknande rättigheter
2025
2024
Ackumulerat anskaffningsvärde
Ingående balans
5 250
5 086
Årets anskaffningar
12
164
Utgående balans
5 262
5 250
Ackumulerade avskrivningar
Ingående balans
–4 142
–4 138
Årets avskrivningar
–21
–4
Utgående balans
–4 163
–4 142
Ackumulerade nedskrivningar
Ingående balans
–948
–948
Utgående balans
–948
–948
Netto bokfört värde
151
160
Beloppen hänför sig huvudsakligen till Radio Frequency-teknologi.
M6
Materiella anläggningstillgångar
2025
2024
Inventarier och
installationer
Pågående
nyanläggningar och
betalda förskott
Totalt
Inventarier och
installationer
Pågående
nyanläggningar och
betalda förskott
Totalt
Ackumulerat anskaffningsvärde
Ingående balans
2 047
20
2 067
1 963
34
1 997
Investeringar
27
84
111
1
70
71
Försäljning/utrangering
–203
–
–203
–
–
–
Omklassificeringar
42
–42
–
83
–84
–1
Utgående balans
1 913
62
1 975
2 047
20
2 067
Ackumulerade avskrivningar
Ingående balans
–1 772
–
–1 772
–1 653
–
–1 653
Årets avskrivningar
–104
–
–104
–119
–
–119
Försäljning/utrangering
201
–
201
–
–
–
Utgående balans
–1 675
–
–1 675
–1 772
–
–1 772
Netto bokfört värde
238
62
300
275
20
295
84
Ericsson 2025
Noter till Moderbolagets ﬁnansiella rapporter
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
M7
Finansiella anläggningstillgångar
Aktier och andelar i koncernföretag och intresseföretag
Koncernföretag
Intresseföretag
2025
2024
2025
2024
Ingående balans
93 569
106 534
628
628
Köp och nyemissioner
–
3
–
–
Aktieägartillskott
2 481
1 076
–
–
Nedskrivning
1)
–881
–14 025
–
–
Försäljning
–15
–19
–298
–
Utgående balans
95 154
93 569
330
628
1)
Under 2025 gjordes nedskrivningar av investeringar i koncernföretag med SEK 0,9 (14,0) miljarder. Anledningen till nedskrivningarna var i huvudsak lägre förväntan om framtida lönsamhet för några bolag.
För nedskrivningstestet 2025 avseende koncernföretag och intresseföretag användes landspecifika diskonteringsräntor (10 %
–
30 %). Vid tidpunkten för nedskrivningarna uppgick det bokförda
värdet i balansräkningen för varje påverkat koncernföretag till nyttjandevärdet eller det egna kapitalet i koncernföretaget.
Övriga finansiella tillgångar
Aktier och andelar
Långfristiga räntebärande
placeringar
Övriga långfristiga
fordringar
Långfristiga fordringar
koncernföretag
2025
2024
2025
2024
2025
2024
2025
2024
Ackumulerat anskaffningsvärde
Ingående balans
1 998
2 059
19 439
9 930
8
26
5 352
6 635
Inköp/kreditgivning/ökning
240
146
28 788
15 950
–
–
–
1 441
Försäljning/amortering/minskning
–417
–6
–3 209
–255
–
–8
–5 445
–3 110
Omklassificering
–
–
–7 710
–6 348
–8
–10
–
–188
Omvärdering
–303
–201
–10
162
–
–
–
–
Omräkningsdifferens
–
–
–
–
–
–
93
574
Utgående balans
1 518
1 998
37 298
19 439
–
8
–
5 352
85
Ericsson 2025
Noter till Moderbolagets ﬁnansiella rapporter
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
86
Noter till Moderbolagets ﬁnansiella rapporter
Ericsson 2025
M8
Aktier och andelar
Nedanstående förteckning omfattar vissa av Moderbolagets direkt och indirekt ägda aktier och andelar, per den 31 december 2025.
En fullständig specifikation över innehav av aktier och andelar, som upprättas enligt den svenska årsredovisningslagen och ingår i den årsredovisning
som lämnas till Bolagsverket, kan rekvireras från: investor.relations@ericsson.com
Aktier ägda direkt av Moderbolaget

|  |  |  | Nominellt innehav |
|  |  | Innehav | i lokal valuta, | Bokfört värde,
Bolag | Org.nr. | Säte | i procent | miljoner | MSEK
Koncernföretag |  |  |  |  |
Ericsson AB | 556056-6258 | Sverige | 100 | 50 | 20 731
Ericsson Shared Services AB | 556251-3266 | Sverige | 100 | 361 | 2 216
Red Bee Media Holding AB | 559113-9729 | Sverige | 100 | – | 773
Ericsson Insurance (Försäkring) AB | 516406-0534 | Sverige | 100 | 50 | 469
Datacenter i Rosersberg AB | 556895-3748 | Sverige | 100 | – | 74
Datacenter i Mjärdevi Aktiebolag | 556366-2302 | Sverige | 100 | 10 | 69
Ericsson Mobile Financial Services AB | 559335-5059 | Sverige | 100 | – | 15
Ericsson Software Technology Holding AB | 559094-8963 | Sverige | 100 | – | 7
Aktiebolaget Aulis | 556030-9899 | Sverige | 100 | 14 | 6
Övriga (Sverige) |  |  | – | – | 374
Ericsson S.A/N.V. |  | Belgien | 100 | 5 | 119
Ericsson Danmark A/S |  | Danmark | 100 | 90 | 216
Oy L M Ericsson Ab |  | Finland | 100 | 13 | 196
Ericsson France S.A.S |  | Frankrike | 100 | 21 | 524
Ericsson Germany GmbH |  | Tyskland | 100 | 1 | 1 816
Ericsson Hungary Ltd. |  | Ungern | 100 | 1 301 | 120
Ericsson Telecomunicazioni S.p.A. |  | Italien | 100 | 44 | 2 429
Ericsson Holding International B.V. |  | Nederländerna | 100 | 222 | 2 983
Ericsson A/S |  | Norge | 100 | 75 | 257
Ericsson Sp. z o.o. |  | Polen | 100 | 4 | 412
Ericsson Telecomunicacoes LDA. |  | Portugal | 100 | 1 | 23
Ericsson Antenna Technology Romania S.R.L. |  | Rumänien | 100 | 98 | 206
Ericsson Telecommunications Romania S.R.L. |  | Rumänien | 100 | 49 | 103
Ericsson España, S.A.U. |  | Spanien | 100 | 28 | 14
Ericsson Ltd. |  | Storbritannien | 100 | 53 | 1 663
Övriga (Europa, förutom Sverige) |  |  | – | – | 255
Ericsson Canada Inc. |  | Kanada | 100 | – | 221
Ericsson Holding II Inc. |  | USA | 100 | – | 34 295
Ericsson Smart Factory Inc. |  | USA | 100 | – | 424
Ericsson Global Network Platform Holding Inc. |  | USA | 100 | – | 18 701
Ericsson de Colombia S.A.S. |  | Colombia | 100 | 701 | 178
Ericsson Antenna Technology Mexico S.A. de C.V. |  | Mexiko | 100 | 589 | 239
Ericsson Telecom S.A. de C.V. |  | Mexiko | 100 | 1 439 | 576
Övriga (Amerika) |  |  | – | – | 232
Teleric Pty Ltd. |  | Australien | 100 | 20 | 100
Ericsson (China) Company Ltd. |  | Kina | 100 | 65 | 475
P.T. Ericsson Indonesia |  | Indonesien | 95 | 9 531 | 614
Ericsson India Private Limited |  | Indien | 100 | 291 | 51
Ericsson Korea Partners Co., Ltd. |  | Korea, Republiken | 75 | 285 | 2 087
Ericsson (Malaysia) Sdn Bhd |  | Malaysia | 100 | 3 | 131
Ericsson South Africa (Pty) Ltd. |  | Sydafrika | 70 | – | 94
Ericsson Taiwan Ltd. |  | Taiwan | 90 | 270 | 36
Ericsson (Thailand) Ltd. |  | Thailand | 49 1) | 90 | 17
Ericsson Telekomünikasyon A.Ş. |  | Turkiet | 100 | 5 | 150
Övriga (resten av världen) |  |  | – | – | 463
Totalt |  |  |  |  | 95 154
Intresseföretag |  |  |  |  |
Leone Media Inc. |  | USA | 46 | 134 | –
Ericsson Nikola Tesla d.d. |  | Kroatien | 49 | 65 | 330
Totalt |  |  |  |  | 330

1)
Jämte innehav via koncernföretag äger koncernen 74 % i Ericsson (Thailand) Ltd.
Not M8, forts.
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
Ericsson 2025
Noter till Moderbolagets ﬁnansiella rapporter
87
Aktier ägda av koncernföretag

Bolag | Org. nr. | Säte | Innehav, %
Koncernföretag |  |  |
Ericsson Facilities GmbH |  | Tyskland | 100
Ericsson GmbH |  | Tyskland | 100
Ericsson Telecommunicatie B.V. |  | Nederländerna | 100
Red Bee Media Limited |  | Storbritannien | 100
Ericsson Inc. |  | USA | 100
Vonage Holdings Corp. |  | USA | 100
Ericsson Enterprise Wireless Solutions, Inc. |  | USA | 100
Ericsson Telecomunicações LTDA. |  | Brasilien | 100
Ericsson Australia Pty. Ltd. |  | Australien | 100
Ericsson (China) Communications Co. Ltd. |  | Kina | 100
Nanjing Ericsson Panda Communication Co. Ltd. |  | Kina | 100
Ericsson Japan K.K. |  | Japan | 100

M9
Kundfordringar och kundfinansiering
Kundfordringar och kundfinansiering
2025
2024
Kundfordringar, exklusive intresseföretag
2
5
Kundfordringar, netto
2
5
Kundfordringar hos intresseföretag
1
–
Kundfordringar, totalt
3
5
Kundfinansiering
239
321
Kundfinansiering, netto
239
321
Utestående kundfinansieringsexponeringar
1)
2025
2024
Redovisat värde av kundfinansieringskrediter
239
321
varav kortfristiga
3
128
Finansiella garantier för tredje part
–
3
Upplupen ränta
4
5
Maximal kreditriskexponering
243
329
Moderbolagets riskexponering
243
329
Åtaganden för kundfinansiering
130
145
1)
Tabellen visar den maximala kreditrisken.
Rörelser avseende reserver för osäkra fordringar
2025
2024
Ingående balans
–
18
Ianspråktagande under perioden
–
–18
Utgående balans
–
–
Avstämning av verkligt värde kundfinansiering
2025
2024
Ingående balans
321
231
Tillkomna krediter
126
137
Försäljning/återbetalning
–149
–103
Omvärdering
–59
56
Utgående balans
239
321
Ericssons kreditrisker övervakas på koncernnivå. För mer information, se
not B6, ”Balansposter relaterade till kundkontrakt” och not F1 ”Finansiell
riskhantering”.
M10
Fordringar och skulder koncernföretag
Förfallostruktur
<1 år
1–5 år
>5 år
Totalt
2025
Totalt
2024
Långfristiga fordringar
Finansiella fordringar
–
–
–
–
5 352
Kortfristiga fordringar
Kundfordringar
1 182
–
–
1 182
1 240
Finansiella fordringar
10 826
–
–
10 826
13 954
Totalt
12 008
–
–
12 008
15 194
Kortfristiga skulder
Leverantörsskulder
161
–
–
161
426
Finansiella skulder
63 838
–
–
63 838
67 380
Totalt
63 999
–
–
63 999
67 806
M11
Övriga kortfristiga fordringar
2025
2024
Förutbetalda kostnader
251
349
Upplupna intäkter
334
274
Derivattillgångar
5 968
3 196
Övrigt
589
729
Totalt
7 142
4 548
M12
Eget kapital och övrigt totalresultat
Aktiekapitalet den 31 december 2025 bestod av:
Aktiekapital
Antal utestående aktier
Aktiekapital
A-aktier
1)
261 755 983
1 309
B-aktier
1)
3 109 595 752
15 550
Totalt
3 371 351 735
16 859
1)
A-aktier (kvotvärde SEK 5,00 per aktie) och B-aktier (kvotvärde SEK 5,00 per aktie).
Årsstämman 2025 beslutade om emission av 23 100 000 C-aktier för
programmen med långsiktig rörlig ersättning LTV 2025 och LTV 2024 för
Ericssons högre chefer. I enlighet med mandat från årsstämman beslutade
styrelsen att återköpa de nyemitterade aktierna, som sedan omvandlades
till B-aktier. Kvotvärdet av de återköpta aktierna var SEK 5,00 per aktie,
totalt SEK 115,5 miljoner, vilket motsvarar 0,7 % av aktiekapitalet.
Anskaffningskostnaden uppgick till SEK 115,7 miljoner.
Styrelsen föreslår en ordinarie utdelning om SEK 3,00 (2,85) per aktie.
Utdelningen föreslås betalas ut i två lika delar, SEK 1,50 per aktie med 2 april
2026 som avstämningsdag för utdelning (utbetalning 9 april 2026) och
SEK 1,50 per aktie med 29 september 2026 som avstämningsdag för
utdelning (utbetalning 2 oktober 2026). För Moderbolagets innehav av
egna B-aktier utgår ingen utdelning. Med antagandet att inga egna aktier
kvarstår på avstämningsdagen föreslår styrelsen att vinsten disponeras
enligt nedan:
Förslag till vinstdisposition
Belopp att utdelas till registrerade aktieägare
10 114 055 205
Belopp att överföra i ny räkning
32 937 412 763
Totalt fritt eget kapital i Moderbolaget
43 051 467 968
Föreslaget aktieåterköpsprogram
Styrelsen föreslår dessutom att bli bemyndigad att initiera ett aktieåterköps-
program, varvid återköpen förväntas inledas efter att kvartalsrapporten för
första kvartalet 2026 publicerats. Det föreslagna programmet har som mål
att återföra upp till SEK 15 miljarder i likvida medel till aktieägarna under
den period som sträcker sig som längst fram till årsstämman 2027, med for-
mellt mandat att återköpa maximalt 10 % av utestående aktier. Återköp av
aktier föreslås omfatta B-aktier som handlas på Nasdaq Stockholm. De åter-
köpta aktierna förväntas dras in eller användas för att finansiera godkända
LTV-program.
Förändringar i eget kapital
Aktie-
kapital
Uppskriv-
ningsfond
Reservfond
Totalt
bundet
eget kapital
Dispositions-
fond
Fria
vinstmedel
Totalt fritt
eget kapital
Totalt
2025
1 januari 2025
16 743
20
31 472
48 235
100
22 235
22 335
70 570
Årets resultat
–
–
–
–
–
30 289
30 289
30 289
Övrigt totalresultat för perioden, netto efter skatt
–
–
–
–
–
–
–
–
Totalresultat för perioden
–
–
–
–
–
30 289
30 289
30 289
Transaktioner med ägare
Nyemission, netto
116
–
–
116
–
–
–
116
Återköp av egna aktier
–
–
–
–
–
–116
–116
–116
Försäljning av egna aktier
–
–
–
–
–
6
6
6
Planer för långsiktig rörlig ersättning
–
–
–
–
–
36
36
36
Betald utdelning
–
–
–
–
–
–9 499
–9 499
–9 499
31 december 2025
16 859
20
31 472
48 351
100
42 951
43 051
91 402
2024
1 januari 2024
16 722
20
31 472
48 214
100
27 484
27 584
75 798
Årets resultat
–
–
–
–
–
3 742
3 742
3 742
Övrigt totalresultat för perioden, netto efter skatt
–
–
–
–
–
–
–
–
Totalresultat för perioden
–
–
–
–
–
3 742
3 742
3 742
Transaktioner med ägare
Nyemission, netto
21
–
–
21
–
–
–
21
Återköp av egna aktier
–
–
–
–
–
–21
–21
–21
Planer för långsiktig rörlig ersättning
–
–
–
–
–
27
27
27
Betald utdelning
–
–
–
–
–
–8 997
–8 997
–8 997
31 december 2024
16 743
20
31 472
48 235
100
22 235
22 335
70 570
M13
Obeskattade reserver
Koncernbidrag till svenska koncernföretag uppgår till SEK 528 (2 415)
miljoner. Inga koncernbidrag från svenska koncernföretag 2025 och 2024.
88
Ericsson 2025
Noter till Moderbolagets ﬁnansiella rapporter
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
M14
Pensioner
Moderbolaget har två typer av pensionsplaner:
–
Avgiftsbestämda pensionsplaner, där Moderbolaget betalar fasta premier
till ett antal olika försäkringsbolag. Efter erlagd premie har Moderbolaget
fullgjort sitt åtagande avseende pensionsersättningar. Avgiftsbestämda
planer kostnadsförs under den period den anställde utför sina tjänster.
–
Förmånsbestämda pensionsplaner, där Moderbolagets åtagande är
att erlägga förutbestämda ersättningar till den anställde vid eller efter
pensionering.
Förmånsbestämda planer – belopp som redovisas i balansräkningen
2025
2024
Förpliktelsernas nuvärde avseende helt eller delvis
fonderade pensionsplaner
1)
1 729
1 736
Förvaltningstillgångarnas verkliga värde
–1 985
–1 917
Nettoförpliktelse/överskott (–) i pensionsstiftelse
–256
–181
Ej redovisat överskott i pensionsstiftelse
256
187
Utgående balans pensionsskuld
–
6
1)
Samtliga pensionsutfästelser anses vara tryggade i pensionsstiftelsen och helt fonderade 2025.
Samtliga pensionsutfästelser är pensionsförsäkrade.
De förmånsbestämda förpliktelserna är beräknade baserat på gällande löne-
nivåer per respektive balansdag och med en diskonteringsränta på 2,85 %
(2,85 %) gällande ITP2 och 2,4 % (2,4 %) avseende övriga pensionsskulder.
Beräknad livslängd efter 65 år är 24,7 (24,7) år för kvinnor och 23,5 (23,5)
år för män.
Inga av pensionsstiftelsens tillgångar har utnyttjats av Moderbolaget 2025.
Tillgångsallokering av förvaltningstillgångar
2025
varav
onoterat
2024
varav
onoterat
Likvida medel
23
0 %
14
0 %
Aktier
539
33 %
526
34 %
Räntebärande värdepapper
899
14 %
895
20 %
Fastigheter
340
100 %
354
100 %
Derivat
18
99 %
–3
88 %
Investeringsfonder
166
100 %
131
100 %
Totalt
1 985
1 917
av vilka värdepapper
emitterade av Ericsson
–
–
Avkastning på förvaltningstillgångar är 3,5 % (5,3 %).
Förändring i förmånsbestämda förpliktelser
2025
2024
Ingående balans
6
3
I resultaträkningen redovisad kostnad för
pension i egen regi, exklusive skatter
88
171
Utbetalda pensioner
–95
–94
Verklig avkastning på förvaltningstillgångar
–68
–96
Ej redovisat överskott i pensionsstiftelse
75
22
Övrigt
–6
–
Utgående balans pensionsskuld
–
6
2026 års förväntade utbetalning avseende förmånsbestämda pensionsplaner
uppgår till SEK 94 miljoner.
Pensionskostnader och intäkter som redovisas i resultaträkningen
2025
2024
2023
Förmånsbestämda planer
Pensionskostnader exklusive ränta
och skatter
41
125
211
Räntekostnad
47
46
39
Avkastning på förvaltningstillgångar
7
–74
–165
Totala kostnader för förmånsbestämda
planer, exklusive skatter
95
97
85
Avgiftsbestämda planer
Pensionspremier
57
60
59
Totala kostnader för avgiftsbestämda
planer, exklusive skatter
57
60
59
Kreditförsäkringspremier
1
1
2
Total netto pensionskostnad,
exklusive skatter
153
158
146
Av total netto pensionskostnad redovisas SEK 100 miljoner (SEK 186 miljoner
2024 och SEK 271 miljoner 2023) under omkostnader och SEK 53 miljoner
(SEK –28 miljoner 2024 och SEK –125 miljoner 2023) i finansnettot.
M15
Övriga avsättningar
Omstrukturering
Övriga
Totalt
2025
Totalt
2024
Ingående balans
97
41
138
272
Avsättningar
7
134
141
36
Återföring av outnyttjade
belopp
–2
–
–2
–24
Ianspråktagande
–93
–124
–217
–173
Omklassificering
–
–
–
27
Utgående balans
9
51
60
138
Kortfristiga avsättningar
9
3
12
98
Långfristiga avsättningar
–
48
48
40
Övriga avser ersättning till styrelsen, se not G2 “Information angående
styrelsemedlemmar och ledande befattningshavare..
89
Ericsson 2025
Noter till Moderbolagets ﬁnansiella rapporter
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
M16
Räntebärande skulder
2025
2024
Kortfristig upplåning
Kortfristig del av långfristig upplåning
470
3 902
Övrig kortfristig upplåning
2 779
1 607
Total kortfristig upplåning
3 249
5 509
Långfristig upplåning
Certifikat och obligationslån
20 386
21 511
Övrig långfristig upplåning
8 729
10 289
Total långfristig upplåning
29 115
31 800
Totala räntebärande skulder
32 364
37 309
Per den 31 december 2025 uppgick Moderbolagets utestående räntebärande
skulder, exkluderat skulder till dotterbolag, till SEK 32,4 (37,3) miljarder.
För att säkerställa långsiktig upplåning använder koncernen obligationslån
tillsammans med bilaterala forsknings- och utvecklingslån. Alla utestående
obligationslån emitteras av Moderbolaget inom ramen för dess obligations-
program (Euro Medium Term Note program, EMTN). Obligationer emitterade
till fast ränta ändras normalt till rörlig ränta med hjälp av ränteswappar,
i enlighet med ”Asset and liability management” mandatet som beskrivs
i not F1 ”Finansiell riskhantering”. Den totala vägda genomsnittsräntan för
upplåning var under året 4,35 % (5,88 %).
Lån emitterade av Moderbolaget redovisas till verkligt värde med värde-
förändringar redovisade i resultaträkningen. Se not M1 ”Väsentliga
redovisningsprinciper”.
Avstämning av skulder hänförliga till finansiella aktiviteter
2025
2024
Ingående balans
37 309
44 649
Kassaflöde
Upptagande av lån
–
3 061
Återbetalning av lån
–2 776
–13 808
Övriga finansieringsaktiviteter
1 207
107
Icke kassapåverkande förändringar
Effekt av omräkningsdifferenser
–3 835
2 385
Förändring av verkligt värde vid förändring i kreditrisk
–30
567
Förändring av verkligt värde
489
348
Utgående balans
32 364
37 309
För detaljerad information om obligationslån, bilaterala lån, syndikerade
lån och företagscertifikat, se noter till koncernredovisningen, not F4
”Räntebärande skulder”.
90
Ericsson 2025
Noter till Moderbolagets ﬁnansiella rapporter
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
M17
Finansiell riskhantering och finansiella instrument
Ericssons finansiella risker övervakas på koncernnivå. För mer information,
se noter till koncernens bokslut, not F1 ”Finansiell riskhantering”.
Utestående derivat
Bruttovärde
Av-
räkning
Netto-
värde
Relaterade
belopp som inte
avräknats –
ställda
säkerheter
Netto
2025
Valutaderivat
Tillgångar
6 440
–473
5 967
–2 778
3 189
Skulder
–6 273
473
–5 800
3
–5 797
Räntederivat
Tillgångar
1
–
1
–
1
Skulder
–
–
–
–
–
2024
Valutaderivat
Tillgångar
3 303
–101
3 202
–92
3 110
Skulder
–4 187
101
–4 086
3 237
–849
Räntederivat
Tillgångar
–
–
–
–
–
Skulder
–6
–
–6
–
–6
”Cash collaterals” (kassa ställd som säkerhet) under Credit Support Annex
(CSA) till ISDA för ”cross-currency”-derivat redovisas som kortfristiga
räntebärande placeringar respektive kortfristig upplåning.
Kassa, likvida medel och räntebärande placeringar
Rating el.
liknande
<3 mån
3–12
mån
1–5 år
>5 år
Totalt
2025
Banker
23 330
99
–
–
23 429
Andra finansiella
institutioner
384
–
–
–
384
Typ av emittent/
motpart:
Stater
AAA
2 488
835
11 754
845
15 922
Företag
A2/P2
5 901
547
–
–
6 448
Bostadsinstitut
AAA
1 001
5 873
24 699
–
31 573
Totalt
33 104
7 354
36 453
845
77 756
2024
Banker
24 095
148
–
–
24 243
Andra finansiella
institutioner
1 437
–
–
–
1 437
Typ av emittent/
motpart:
Stater
AAA
4 397
995
3 175
603
9 170
Företag
A2/P2
2 672
198
–
–
2 870
Bostadsinstitut
AAA
–
5 353
14 878
783
21 014
Totalt
32 601
6 694
18 053
1 386
58 734
Lånefinansiering sker i huvudsak genom upplåning på de svenska och
internationella kapitalmarknaderna. Bankfinansiering används för viss
finansiering av dotterbolag och för att få bindande kreditlöften, se not
M16 ”Räntebärande skulder”.
Finansieringsprogram
1)
Belopp
Utnyttjat
Outnyttjat
Obligationslåneprogram EMTN
(USD miljoner)
5 000
2 259
2 741
Företagscertifikatprogram (SEK miljoner)
10 000
–
10 000
1)
Innehåller inga särskilda lånevillkor med krav på specifika finansiella nyckeltal.
Under första kvartalet 2025 återbetalade Ericsson alla utestående belopp
under Företagscertifikatprogrammet. I maj 2025 ersatte Ericsson sin likvidi-
tetskreditfacilitet om USD 1,0 miljarder, som förfaller i maj 2026, med en ny
facilitet om USD 0,5 miljarder som förfaller i maj 2027. I december 2025 åter-
betalade bolaget den privata placeringen om USD 150 miljoner hos Svensk
Exportkredit AB (SEK) och den bilaterala faciliteten om USD 150 miljoner
hos Nordiska Investeringsbanken.
Bindande kreditlöften
Belopp
Utnyttjat
Outnyttjat
Kreditfacilitet i flera valutor
(USD miljoner)
1)
2 000
–
2 000
Rullande likviditetskreditfacilitet
(USD miljoner)
2)
500
–
500
1)
Facilitetens ränta är inte kopplad till Ericssons kreditbetyg eller några finansiella kovenanter men
är däremot kopplad till två av Ericssons hållbarhetsmål. Faciliteten förfaller i september 2028.
2)
Faciliteten förfaller i maj 2027.
Nedanstående tabell visar en analys över finansiella skulder, exkluderat
skulder till dotterbolag, per avtalsenlig löptid:
<1 år
1–3 år
3–5 år
>5 år
Totalt
2025
Leverantörsskulder
458
–
–
–
458
Lån och krediter
3 249
17 048
9 919
2 148
32 364
Derivatskulder
5 800
–
–
–
5 800
Totalt
9 507
17 048
9 919
2 148
38 622
2024
Leverantörsskulder
412
–
–
–
412
Lån och krediter
5 509
9 494
14 998
7 308
37 309
Derivatskulder
2 203
1 815
68
–
4 086
Totalt
8 124
11 309
15 066
7 308
41 807
91
Ericsson 2025
Noter till Moderbolagets ﬁnansiella rapporter
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
Not M17, forts.
Koncernen har en Group Treasury-organisation vars huvudsakliga uppgift är
att säkerställa lämplig finansiering genom lån och bindande kreditfaciliteter,
att aktivt förvalta koncernens likviditet, finansiella tillgångar och skulder,
samt att hantera och kontrollera att exponeringen mot finansiella risker är
förenlig med underliggande affärsrisker och finansiella riktlinjer. Treasury
kan stödja med lämpliga lösningar för tredjepartsfinansiering åt kunder
för att underlätta deras köp från Ericsson. I vissa fall och i den utsträckning
som kundlånen inte tillhandahålls direkt genom banker kan Moderbolaget
erbjuda kredit direkt till kunderna. Treasury övervakar exponeringen av
utestående kundfinansiering och kreditlöften.
Koncernens finansiella instrument värderade till verkligt värde
För en detaljerad beskrivning av koncernens värderingsteknik och värderings-
hierarkier, se noter till koncernens bokslut, not F1 ”Finansiell riskhantering”.
Avstämning av övriga finansiella tillgångar värderade till verkligt värde nivå 3
Aktier och andelar
Ingående balans
1 836
Inköp/ökning
147
Försäljning/minskning
–146
Vinst/förlust
1)
–319
Utgående balans
1 518
1)
Tabellen visar nettoresultat rapporterat som Finansiella intäkter/kostnader, varav SEK 315 miljoner
avser orealiserade förluster avseende nivå 3 tillgångar som hölls vid årets slut.
Finansiella instrument, redovisat värde
2025
2024
SEK miljarder
Upplupet
anskaffnings-
värde
Verkligt
värde
Hierarkinivå för verkligt värde
Upplupet
anskaffnings-
värde
Verkligt
värde
Hierarkinivå för verkligt värde
Nivå 1
Nivå 2
Nivå 3
Nivå 1
Nivå 2
Nivå 3
Tillgångar värderade till verkligt
värde via resultaträkningen
Kundfinansiering
–
0,2
–
–
0,2
–
0,3
–
–
0,3
Räntebärande placeringar
–
49,9
45,4
4,5
–
–
31,7
30,4
1,3
–
Likvida medel
1)
–
18,2
–
18,2
–
–
20,6
–
20,6
–
Övriga finansiella tillgångar
2)
–
1,5
–
–
1,5
–
2,0
0,2
–
1,8
Övriga kortfristiga fordringar
–
6,0
–
6,0
–
–
3,2
–
3,2
–
Tillgångar värderade till verkligt
värde via övrigt total resultat (OCI)
Kundfordringar
–
0,0
–
–
0,0
–
0,0
–
–
0,0
Tillgångar värderade till upplupet
anskaffningsvärde
Räntebärande placeringar
0,0
–
–
–
–
0,0
–
–
–
–
Övriga finansiella tillgångar
0,5
–
–
–
–
0,7
–
–
–
–
Fordringar koncernföretag
10,8
–
–
–
–
19,3
–
–
–
–
Finansiella tillgångar
11,3
75,8
–
–
–
20,0
57,8
–
–
–
Finansiella skulder värderade
till verkligt värde
Räntebärande skulder
–
–29,6
–18,8
–10,8
–
–
–35,7
–19,7
–16,0
–
Finansiella skulder värderade till
verkligt värde - innehas för handel
Övriga kortfristiga skulder
–
–5,8
–
–5,8
–
–
–4,1
–
–4,1
–
Skulder värderade till upplupet
anskaffningsvärde
Leverantörsskulder
–0,5
–
–
–
–
–0,4
–
–
–
–
Upplåning
–2,8
–
–
–
–
–1,6
–
–
–
–
Skulder koncernföretag
–63,8
–
–
–
–
–67,4
–
–
–
–
Finansiella skulder
–67,1
–35,4
–
–
–
–69,4
–39,8
–
–
–
1)
Kassa och likvida medel uppgår till SEK 27,8 (27,1) miljarder varav SEK 18,2 (20,6) miljarder avser likvida medel som presenteras i ovanstående tabell.
2 )
Övriga finansiella tillgångar avser investeringar i aktier och andelar som är inkluderade i ”Aktier och andelar” i not M7.
M18
Övriga kortfristiga skulder
2025
2024
Upplupen ränta
319
357
Upplupna kostnader
545
550
varav personalrelaterade
322
306
varav övriga
223
244
Derivatskulder
5 800
4 086
Andra övriga kortfristiga skulder
265
29
Totalt
6 929
5 022
92
Ericsson 2025
Noter till Moderbolagets ﬁnansiella rapporter
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
M19
Leverantörsskulder
2025
2024
Leverantörsskulder, exklusive intresseföretag
456
412
Intresseföretag
2
–
Totalt
458
412
Av beloppet för leverantörsskulder, utgörs leverantörsfakturor under
Ericssons program för betalning av leverantörer (SPP), enligt följande:
2025
2024
Ingående balans
–
99
Nya fakturor
–
12
Betalningar till bank
–
–111
Utgående balans
–
–
Omfång för betalningsförfallodagar för fakturor vid årets slut
2025
2024
Leverantörsfakturor som inte ingår i Ericssons program
för betalning av leverantörer (SPP)
20 – 120
dagar
30 – 154
dagar
M20
Ställda säkerheter
2025
2024
Banktillgodohavanden
1 044
1 734
Övrigt
202
248
Totalt
1 246
1 982
Övrigt inkluderar pantförskrivna kapitalförsäkringar för pensionsåtaganden
till anställda.
M21
Eventualförpliktelser
2025
2024
Eventualförpliktelser
31 105
30 794
Totalt
31 105
30 794
Av eventualförpliktelserna är garantier för pensionsåtaganden SEK 31 004
(30 657) miljoner.
M22
Kassaflödesanalys
Justeringar för poster som inte ingår i kassaflödet
2025
2024
2023
Materiella anläggningstillgångar
Avskrivningar
104
119
117
Totalt
104
119
117
Immateriella anläggningstillgångar
Avskrivningar
21
4
4
Totalt
21
4
4
Totala avskrivningar på materiella och
immateriella anläggningstillgångar
125
123
121
Skatter
483
488
382
Nedskrivningar och realisationsvinster (–)/
förluster på sålda anläggningstillgångar,
exklusive kundfinansiering, netto
869
13 705
32 888
Oreglerade koncernbidrag
528
2 415
81
Övriga icke kassapåverkande poster
111
1 527
897
Totala icke likviditetspåverkande poster
2 116
18 258
34 369
M23
Leasing
Leasingåtaganden
Moderbolaget har följande leasingavtal: fastighetsleasing och billeasing.
Kostnaden för fastigheter uppgick till SEK 626,1 (654,9) miljoner och för
bilar till SEK 5,6 (5,9) miljoner. Moderbolaget hade rörliga hyreskostnader
relaterade till fastighetsskatt till ett värde av SEK 50,1 (43,7) miljoner.
Framtida minimileasingavgifter i Moderbolaget per 31 december 2025
fördelar sig enligt följande:
Framtida minimileasingavgifter
Operationell leasing
2026
530
2027
386
2028
308
2029
252
2030
193
2031 och senare
169
Totalt
1 838
Leasingintäkter
Moderbolagets operationella leasingintäkter avser främst andrahandsut-
hyrning av lokaler med beloppet SEK 2 miljoner år 2026.
M24
Information angående anställda
Medelantal anställda
2025
2024
Män
Kvinnor
Totalt
Män
Kvinnor
Totalt
Europa och
Latinamerika
1)
145
144
289
149
145
294
Totalt
145
144
289
149
145
294
1)
varav EU
145
144
289
149
145
294
varav Sverige
145
144
289
149
145
294
Löner och andra ersättningar och sociala kostnader
2025
2024
Löner och andra ersättningar
563
537
Sociala kostnader
371
358
varav pensionskostnader
190
207
Ersättningar till styrelseledamöter och VD
Se noter till koncernens bokslut, not G2, ”Information angående styrelse-
medlemmar och ledande befattningshavare”.
Långsiktig rörlig ersättning
Redovisad kompensationskostnad för Moderbolagets anställda uppgår till
SEK 5,5 (8,1) miljoner för den kontantbaserade planen och SEK 37,6 (28,7)
miljoner för den aktiebaserade planen. Se noter till koncernens bokslut, not
G3 ”Aktierelaterade ersättningar”.
93
Ericsson 2025
Noter till Moderbolagets ﬁnansiella rapporter
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
M25
Transaktioner med närstående
IAS 24, ”Upplysningar om närstående” kräver upplysning om närstående-
relationer, transaktioner och utestående mellanhavanden.
Under 2025 genomfördes olika transaktioner enligt kontrakt baserade
på villkor vedertagna i branschen och förhandlade på armlängds avstånd.
Ericsson Nikola Tesla d.d.
Ericsson Nikola Tesla d.d. är ett aktiebolag som utvecklar, säljer och utför
service på system och utrustning för telekommunikation och som är ett
intresseföretag inom Ericssonkoncernen. Moderbolaget äger 49,07 %
av aktierna.
För Moderbolaget utgörs transaktionerna av licensintäkter från Ericsson
Nikola Tesla d.d. för användning av varumärken samt mottagen utdelning.
2025
2024
Transaktioner med närstående
Licensintäkter
3
17
Utdelning
76
111
Moderbolaget har inga ansvarsförbindelser, panter eller garantier gentemot
Ericsson Nikola Tesla d.d.
Leone Media Inc.
Leone Media Inc., som verkar under varumärket MediaKind, har plattformar
för kompression, videobearbetning och lagring. Moderbolaget äger 45,5 %
av aktierna. Moderbolaget har tillhandahållit ett lån till Leone Media Inc. om
SEK 0,6 (0,7) miljarder.
2025
2024
Balanser avseende närstående
Fordringar
563
699
Moderbolaget har inga ansvarsförbindelser, panter eller garantier gentemot
Leone Media Inc.
Övriga transaktioner med närstående
Totala fordringar på övriga närstående uppgick till SEK 0,0 (4,0) miljoner.
För information om ersättning till ledande befattningshavare, se noter till
koncernens bokslut, not G2 ”Information angående styrelsemedlemmar och
ledande befattningshavare”.
M26
Ersättning till revisorer
Deloitte
Övriga
Totalt
2025
Arvoden för revision
113
–
113
Arvoden, revisionsrelaterade
1
–
1
Arvoden för skattefrågor
–
8
8
Övriga arvoden
–
5
5
Totalt
114
13
127
2024
Arvoden för revision
110
–
110
Arvoden, revisionsrelaterade
1
–
1
Arvoden för skattefrågor
–
2
2
Övriga arvoden
–
5
5
Totalt
111
7
118
2023
Arvoden för revision
90
1
91
Arvoden, revisionsrelaterade
3
–
3
Arvoden för skattefrågor
–
–
–
Övriga arvoden
–
9
9
Totalt
93
10
103
Klassificering av arvoden är baserad på kraven i ÅRL.
Vid årsstämman 2025 utsågs Deloitte till revisor för perioden fram till
årsstämman 2026.
De revisionsrelaterade uppdragen avser bland annat granskning av kvar-
talsrapporter, SSAE 18-granskningar och tjänster i samband med utfärdande
av certifikat och revisionsintyg samt rådgivning angående finansiell redovis-
ning. Skattekonsulttjänsterna inkluderar bolagsskattekonsultationer. Övriga
konsulttjänster avser bland annat tjänster i samband med förvärv.
M27
Händelser efter räkenskapsårets utgång
Den 23 januari 2026 meddelade Ericsson att styrelsen föreslår för årsstäm-
man att bemyndiga styrelsen att inleda ett aktieåterköpsprogram för att
återköpa aktier på upp till SEK 15 miljarder. För mer information se not M12
”Eget kapital och övrigt totalresultat”.
För övriga händelser efter räkenskapsårets utgång, se noter till koncernens
bokslut, not H6 ”Händelser efter räkenskapsårets utgång”.
94
Ericsson 2025
Noter till Moderbolagets ﬁnansiella rapporter
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
– Allmänna upplysningar
95
– Miljö
106
Klimatförändringar
106
Föroreningar
112
Vatten- och marina resurser
113
Biologisk mångfald och
ekosystem
114
Resursanvändning och
cirkulär ekonomi
114
EU-taxonomin för hållbara
verksamheter
116
– Samhällsansvar
119
Den egna arbetskraften
119
Arbetstagare i värdekedjan
125
Berörda samhällen
128
Konsumenter och
slutanvändare
130
– Styrning
132
Ansvarsfullt företagande
132
Bilaga
136
ESRS-upplysningar
136
Datapunkter från
EU-lagstiftning
137
Uttalande om tillbörlig
aktsamhet
139
Utsläppsfaktorer
140
Övriga mätetal
140
SASB referensindex
141
Bestyrkanderapport
165
Hållbarhetsrapport
Grunder för upprättande
Ericssons hållbarhetsrapport innehåller infor-
mation om väsentlig påverkan, risker och
möjligheter som rör miljö, samhällsansvar och
ansvarsfullt företagande, samt styrning, poli-
cyer, åtgärder, mål och mätetal som används
för att hantera och mäta dessa områden. Om
inget annat anges avser den information och
de uppgifter som lämnas räkenskapsåret
2025 (1 januari–31 december).
Rapporteringens omfattning och
avgränsningar
Hållbarhetsrapporten har upprättats för
Ericssonkoncernen som består av Moder-
bolaget Telefonaktiebolaget LM Ericsson och
dess dotterbolag enligt not M8 till Moder-
bolagets ﬁnansiella rapporter. Information
om miljöfrågor och samhällsansvar som
rör intresseföretag eller joint ventures som
Ericsson inte utövar operativ kontroll över
ingår inte.
Hållbarhetsrapporten innehåller upp-
lysningar om Bolagets uppströms och
nedströms värdekedja, vilket omfattar leve-
rantörer, kunder och andra affärspartners.
Fokus ligger på värdekedjan för tillverkning,
installation, användning och sluthantering
av nätutrustning, där de mest väsentliga
typerna av påverkan, risker och möjligheter
har identiﬁerats.
Redovisningsprinciper och
upplysningar som omfattas
Hållbarhetsrapporten har upprättats i enlig-
het med årsredovisningslagen (ÅRL), europe-
iska standarder för hållbarhetsrapportering
(ESRS) och EU-taxonomin. Den innehåller
också relevanta upplysningar från Sustaina-
bility Accounting Standards Boards (SASB)
standard för hårdvarutillverkare inom teknik-
och kommunikationssektorn.
En förteckning över de upplysnings-
krav som omfattas av ESRS ﬁnns i bilaga
1. Ericsson tillämpar delvis de infasnings-
bestämmelser som är tillåtna enligt ESRS,
enligt vad som anges i samma bilaga. Som
en del av denna infasning lämnar Bolaget
ännu inte upplysningar helt i enlighet med
ESRS S2 (Arbetstagare i värdekedjan), S3
(Berörda samhällen) och S4 (Konsumenter
och slutanvändare), men redovisar informa-
tion för dessa standarder som i stort sett
överensstämmer med upplysningskraven.
Detta inkluderar den minimiinformation
som krävs under infasningsperioden, i den
mån den är relevant för Bolagets väsentliga
påverkan, risker och möjligheter. För ytterlig-
are information, se respektive avsnitt.
Datapunkter som härrör från annan EU-
lagstiftning och som inkluderas i hållbarhets-
rapporten anges i bilaga 2.
Urvalet av upplysningar baseras på
Ericssons dubbla väsentlighetsanalys, där
professionellt omdöme har använts för att
avgöra vilka ESRS-krav och vilken enhets-
speciﬁk information som är väsentliga för
användare av hållbarhetsrapporter. Syftet
är att ge en rättvisande bild av hur väsentlig
påverkan, risker och möjligheter identiﬁeras,
hanteras och mäts. Inga upplysningar har
utelämnats med stöd av skydd för immateri-
ella rättigheter, know-how eller resultat av
innovationer.
Delar av den information som krävs enligt
ESRS 2 SBM-1, i synnerhet information om
väsentliga produkter och tjänster som erbjuds
och marknader som betjänas, införlivas i håll-
barhetsrapporten genom korshänvisningar
till andra delar av förvaltningsberättelsen.
Uttalande om tillbörlig aktsamhet
Bilaga 3 innehåller hänvisningar till de avsnitt
i hållbarhetsrapporten som beskriver hur
Ericsson tillämpar de centrala principerna för
tillbörlig aktsamhet avseende människor och
miljö.
Tidshorisonter
Vid bedömning av påverkan deﬁnieras kort-
siktiga, medellånga och långsiktiga tidshori-
sonter som upp till ett år, ett till fem år respek-
tive mer än fem år. För risker och möjligheter
är motsvarande tidsramar upp till ett år, ett till
två år och upp till tre år, i enlighet med Bola-
gets ramverk för riskhantering (ERM). För
klimatrelaterade scenarioanalyser tillämpas
längre tidshorisonter i enlighet med vad som
anges i relaterade upplysningar.
Dessa tidsramar stödjer framtagandet av
upplysningar som baseras på information
som kan bedömas med rimlig säkerhet. Även
om en viss grad av uppskattning är ofrån-
komlig i framtidsinriktade bedömningar strä-
var Ericsson efter att säkerställa att den rap-
porterade informationen är rimligt tillförlitlig
och återspeglar förutsebara förhållanden.
Allmänna upplysningar
95
Ericsson 2025
Förvaltningsberättelse
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
Källor till osäkerhet i
uppskattning och utfall
Hållbarhetsrapporten innehåller kvantitativ
information som kan vara föremål för mäto-
säkerhet och som, i vissa fall, bygger på data
från värdekedjan som härrör från indirekta
källor. Detta är särskilt relevant för informa-
tion om energiförbrukning och växthusgas-
utsläpp i avsnittet Klimatförändringar och om
resursinﬂöden och -utﬂöden i avsnittet
Resursanvändning och cirkulär ekonomi. I de
fall lämnad information innefattar en betyd-
ande nivå av uppskattningar eller använd-
ning av indirekta uppgifter redovisas detta
i en fotnot till den relevanta datapunkten.
Metoder för mätning och datainsam-
ling ses över regelbundet för att förbättra
hållbarhetsinformationens precision och
tillförlitlighet.
Hållbarhetsrapporten innehåller också
framtidsriktade uttalanden om potentiell
hållbarhetsrelaterad påverkan, risker och
möjligheter. Dessa uttalanden är till sin natur
förenade med osäkerhet, eftersom de bygger
på antaganden om framtida förutsättningar
och utveckling.
Nuvarande och förväntade
ﬁnansiella effekter
I allmänhet redovisas nuvarande och
förväntade ﬁnansiella effekter kopplade till
väsentlig påverkan, risker och möjligheter
när de kan identiﬁeras med rimlig tillförlitlig-
het och är väsentliga. Kostnader eller invest-
eringar som är icke-väsentliga eller som utgör
en del av den normala affärsverksamheten
särredovisas inte. Upplysningar om förvänt-
ade ﬁnansiella effekter är beroende av till-
gänglighet och mognad avseende metoder,
antaganden och data och kommer att
utvecklas över tid i enlighet med tillämpliga
övergångsbestämmelser i ESRS.
Affärsmodell, värdekedja och strategi
Affärsmodell
Ericsson är ett multinationellt bolag med
säte i Stockholm och har kunder i mer än 175
länder. Bolaget tillhandahåller hårdvara,
mjukvara och tjänster för infrastruktur inom
informations- och kommunikationsteknik
(IKT). De huvudsakliga insatserna utgörs
av elektroniska komponenter, mjukvara och
kvaliﬁcerad arbetskraft. Bolagets huvudsak-
liga erbjudande omfattar nätinfrastruktur,
mjukvara och tjänster. Ericssons lösningar
skapar värde genom att möjliggöra mobil
och fast kommunikation, vilket stödjer kom-
munikation, ekonomisk verksamhet och digi-
tala tjänster för företag, slutanvändare och
samhället.
Verksamheten är organiserad i tre primära
affärssegment: Networks, Cloud Software
and Services och Enterprise samt ett fjärde
segment, ”Other”. Dessa beskrivs närmare
i förvaltningsberättelsen, avsnitten Affärs-
resultat – Segment och Affärsresultat –
Marknadsområden (sidorna 17–19).
Vid utgången av 2025 hade Bolaget cirka
89 (94) tusen anställda i 109 länder:
Antal anställda i tusental
2025
2024
Europa och Centralasien
35
38
Sydasien
22
23
Ostasien och Stillahavsområdet
13
14
Nordamerika
9
10
Latinamerika och Karibien
6
6
Mellanöstern och Nordafrika
3
2
Afrika söder om Sahara
1
1
Totalt
89
94
Värdekedja
Ericssons värdekedja
sträcker sig från utvinning
och bearbetning av råmaterial som används
i elektroniska komponenter till leverans av
kommunikationstjänster till slutanvändare.
Den består av fem huvudstadier: global
elek-
troniktillverkning, direkta leverantörer, egen
verksamhet, direkta kunder samt konsumenter
och slutanvändare.
Liksom många andra stora multinationella
bolag har Ericsson en komplex och samman-
länkad värdekedja, vilket medför utmaningar
för insyn och spårbarhet bortom det första
leverantörs- och kundledet. Under 2025 hade
Bolaget cirka 15 000 aktiva direktleveran-
törer, varav cirka 200 levererade material
och komponenter som används i Ericssons
hårdvara. Kundbasen är förhållandevis kon-
centrerad: av mer än 500 kunder stod de
10 största kunderna, främst leverantörer av
kommunikationstjänster, för 46 % (44 %) av
nettoomsättningen.
Den globala värdekedjan för elektronik-
tillverkning börjar med utvinning av natur-
resurser som används i elektronisk hårdvara.
Materialen rafﬁneras, handlas med, och
används sedan i tillverkningen av delar och
komponenter som monteras ihop till färd-
iga produkter. Ericssons regionala försörj-
ningsnav samordnar material från kompo-
nentleverantörer och distribuerar dessa till
produktionsanläggningarna.
Tillverkning och montering av kommun-
ikationsutrustning sker både vid Ericssons
egna tillverkningsanläggningar och hos
kontraktstillverkare av elektronik, vilka under
2025 producerade 80 % (78 %) av Bolagets
hårdvara. Kartan på nästa sida visar var
Ericssons egna tillverkningsanläggningar,
viktiga tredjepartsleverantörer av elektronik-
tillverkning samt regionala komponent- och
försörjningsnav är belägna. Andra viktiga
uppströmsaktiviteter inkluderar leverantörer
som tillhandahåller fälttjänster för nätinstall-
ation och -underhåll, IT och mjukvara samt
bearbetnings- och lagringskapacitet i molnet.
Global
elektroniktillverkning
Direkta leverantörer
Den egna verksamheten
Direkta kunder
Konsumenter och
slutanvändare
Handel med mineraler
och material
Tillverkning av elek-
troniska komponen-
ter och hårdvara
Leverantörer av
kommunikations-
tjänster
Användare av
kommunikations-
tjänster
Privata och
offentliga företag
Applikations-
utvecklare
Fälttjänster
IT och mjukvara
Bearbetning och
lagring i molnet
–
Networks
–
Cloud Software and
Services
–
Enterprise Wireless
Solutions and Global
Communications
Platform
Smältverk och
raffinaderier
Råmaterial
1)
Illustrationen ger en förenklad översikt av Ericssons utökade värdekedja och dess centrala aktörer. Den är inte uttömmande.
Ericssons utökade värdekedja
1)
96
Ericsson 2025
Förvaltningsberättelse
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
Leverantörer av kommunikationstjänster
utgör Ericssons mest betydande kundgrupp.
De använder Ericssons produkter och tjänster
för att leverera mobilt bredband och röstkom-
munikation till slutanvändare, bland annat
konsumenter och företag. Ericsson erbjuder
också privata och offentliga företag lösningar
för privata nät och kommunikation. I takt med
att 5G-funktionerna byggs ut blir applikations-
utvecklare en allt mer relevant intressentgrupp,
i och med deras roll i att utveckla tjänster som
bygger på avancerad nätfunktionalitet.
Strategi och hållbarhetsrelaterade mål
Ericssons strategi integrerar hållbarhets-
frågor, där centrala områden är energi-
prestanda och säkerhet i näten, hälsa och
säkerhet på arbetsplatsen, humankapital och
ansvarsfullt företagande.
En central målsättning är omställningen
till nettonoll-utsläpp av växthusgaser i värde-
kedjan till 2040. Mer än 90 % av de totala
utsläppen i värdekedjan härrör från den
energi som förbrukas när kunderna driver de
mobilnät som Ericsson tillhandahåller. Att
förbättra energiprestandan i produktport-
följen är därför Bolagets främsta åtgärd för
att begränsa klimatförändringar och spelar
en viktig roll för att minska kundernas drifts-
kostnader och utsläpp. Ytterligare åtgärder
inriktas på utsläpp som är inbäddade i nätut-
rustning, bland annat genom materialeffek-
tivitet, cirkulär design och substitution av kol-
dioxidintensiva material, i kombination med
samarbete med leverantörer för att minska
utsläppen. Arbetet stöds av mål för energi-
effektiviteten i nätets basstationer samt
för de inbäddade koldioxidutsläppen i bas-
stationsutrustningen, vilka beskrivs på sidan
108. För att uppnå nettonollutsläpp krävs
även att kunder och leverantörer ökar sin
användning av förnybar el, något som till stor
del ligger utanför Ericssons direkta kontroll.
Att säkerställa säkerheten och mobil-
nätens resiliens är en annan viktig strate-
gisk prioritering, eftersom tillförlitlig och
säker digital infrastruktur ligger till grund för
moderna ekonomier och för kontinuiteten i
samhällsviktiga tjänster.
Inom området hälsa och säkerhet har
Bolaget en nollvision för dödsfall och inciden-
ter som resulterat i sjukfrånvaro bland den
egna arbetskraften och leverantörer av fält-
tjänster. De allvarligaste incidenterna under
de senaste åren har inträffat i samband med
nätinstallation och underhåll av nät.
För att bibehålla sitt teknikledarskap
är det nödvändigt för Ericsson att attra-
hera, utveckla och behålla högkvaliﬁcerade
medarbetare inom kritiska tekniska och
kommersiella områden. Bolaget tillämpar
en meritbaserad metod för rekrytering och
karriärutveckling och investerar i profession-
ell utveckling för att stärka kompetenser
som är kritiska för innovation och långsiktig
konkurrenskraft.
Miljömässiga och sociala kriterier är inte-
grerade i hanteringen av leverantörer för att
stödja verksamhetens resiliens. Integritet och
ansvarsfullt företagande är kritiska faktorer
för att upprätthålla förtroende och efterlev-
nad. Bolagsstyrning och kontroller stärks
kontinuerligt för att förebygga, upptäcka och
åtgärda oegentligheter och för att integrera
åtgärder för att motverka mutor och korrup-
tion i operativa beslut och i företagskulturen.
Ericsson fortsätter att anpassa sig till
utvecklingen inom teknik, marknadsförhål-
landen och regelverk. Identiﬁerade väsent-
liga påverkan, risker och möjligheter bedöms
dock inte medföra några grundläggande
förändringar av Ericssons affärsmodell eller
affärsstrategi. Dessa frågor bedöms kunna
hanteras inom ramen för Ericssons beﬁnt-
liga affärsmodell, som fokuserar på att till-
handahålla kommunikationsinfrastruktur till
leverantörer av kommunikationstjänster och
företag. Någon separat resiliensanalys har
inte genomförts.
Platser
1.
Borås
8.
Hsinchu City
15. Pune
22. Timisoara
2.
Dallas
9.
Jönköping
16.
São José dos Campos
23. Tiszaújváros
3.
Dubai
10.
Kuala Lumpur
17. Singapore
24. Tlaxcala
4.
Duisburg
11. Nanjing
18. Suzhou
25. Tongeren
5.
Guadalajara
12.
Norrköping
19.
Tainan City
26. Venlo
6.
Gurgaon
13. Penang
20. Tallinn
27. Wuxi
7.
Hongkong
14.
Phu To Province
21. Tczew
Produktionsanläggningar och nav
Ericssons egna anläggningar
Tredje parts anläggningar
Nav för leverans- och
komponentförsörjning
Produktionsanläggningar och nav i leverantörskedjan
3
10
17
16
2
24
22
20
12
26
4
25
23
21
9
1
6
13
14
7
19
8
27
18
11
15
5
97
Ericsson 2025
Förvaltningsberättelse
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
Övriga intressenter
Intressentgrupp
Exempel på intressentdialog
Frågor i fokus
Kunder
–
Enskilda kundmöten och dialoger
–
Kunders utvärderingar av Ericssons miljöarbete, sam-
hällsansvar och bolagsstyrning (ESG)
–
Gemensamma initiativ för forskning och utveckling
–
Nätens energiprestanda och cirkularitet
–
Produktsäkerhet och kvalitet
–
Digitaliseringens roll i samhället
–
Arbetsvillkor i leverantörskedjan
Investerare och analytiker
–
Enskilda möten med investerare och analytiker
–
ESG-enkäter och rankningar
–
Roadshows för investerare
–
Affärsetik och antikorruption
–
Bolagsstyrning
–
Klimat och cirkularitet
–
Arbetsvillkor i leverantörskedjan
Leverantörer
–
Leverantörsutvärderingar och revisioner
–
Utbildningar och workshoppar
–
Dialoger om klimatförändringar
–
Arbetstagares rättigheter, hälsa och säkerhet
–
Spårbarhet för komponenter och material
–
Miljö- och klimatkrav
–
Ansvarsfullt företagande och antikorruption
Civilsamhället, internationella institutioner
och icke-statliga organisationer
–
Partnerskap och initiativ som FN:s B-Tech, ITU:s bred-
bandskommission och Exponential Roadmap Initiative
–
Hur IKT-sektorn kan begränsa klimatförändringar
–
Mänskliga rättigheter och miljöpåverkan
–
Digital inkludering och utbildning
Akademi och näringsliv
–
Gemensam forskning och finansiering
–
Utveckling av läroplaner och standardiseringsarbete
–
Medlemskap i branschorganisationer
–
Tillämpningar av IKT för att begränsa klimatförändringar
–
Miljöpåverkan inom IKT-sektorn
Berörda intressenter
Intressentgrupp
Kanaler för intressentdialog
Frågor i fokus
Den egna arbetskraften
–
Årliga medarbetarundersökningar
–
Fackliga dialoger där sådana förekommer
–
Landsbesök av experter inom mänskliga rättigheter
–
Arbetsmiljö och företagskultur
–
Hälsa, säkerhet och välbefinnande
–
Likabehandling och lika möjligheter för alla
–
Arbetsvillkor, ersättningar och förmåner
Arbetstagare i värdekedjan
–
Leverantörsrevisioner som inkluderar intervjuer med
anställda
–
Samverkan genom Responsible Business Alliance och
Shift Business Learning Program
–
Arbetsvillkor och arbetstagares rättigheter
–
Hälsa och säkerhet för arbetstagare
Berörda samhällen, konsumenter
och slutanvändare
–
Deltagande i initiativ där flera intressentgrupper är repre-
senterade. Exempelvis, Global Network Initiative och
FN:s B-Tech-projekt
–
Yttrandefrihet och rätt till privatliv
–
Implementering av FN:s vägledande principer för företag
och mänskliga rättigheter (UNGP) i IKT-sektorn
–
Verksamhet i konfliktdrabbade områden
Väsentlighetsanalys
År 2023 genomförde Ericsson sin första
dubbla väsentlighetsanalys, som därefter
sågs över och uppdaterades 2025. Analy-
sen följde en femstegsprocess, se nedan,
och omfattade Bolagets globala verksam-
het samt uppströms och nedströms delar av
Intressentdialog
Ericsson för en regelbunden dialog med
intressenter för att bättre förstå hållbarhets-
relaterad påverkan, risker och möjligheter
kopplade till verksamheten och värdekedjan.
Dialog sker både med berörda intressenter,
sådana som skulle kunna beröras och, när
direkt dialog inte är möjligt, med andra rele-
vanta aktörer i det vidare ekosystemet.
värdekedjan, med särskilt fokus på leveran-
törskedjan för elektroniktillverkning. Geogra-
ﬁska områden med betydande verksamhet,
leverantörsbas eller kundnärvaro inkludera-
des, där särskild vikt lades vid regioner där ris-
kerna för kränkningar av mänskliga rättighe-
ter eller bristande arbetsvillkor bedömts vara
Denna dialog bidrar till att identiﬁera förvänt-
ningar, bekräfta prioriterade frågors relevans
och utveckla bolagets styrning och policyer.
För den egna arbetskraften delas och diskute-
ras globala och enhetsspeciﬁka resultat från
den årliga medarbetarundersökningen med
chefer, inklusive koncernledningen. Arbetsta-
garorganisationerna i Sverige har utsett tre
arbetstagarrepresentanter till moderbolagets
styrelse.
förhöjda. I analysen utvärderades påverkan,
risker och möjligheter utan hänsyn till redan
genomförda begränsande eller förebyggande
åtgärder, vilket innebär att bedömningen
utgick ifrån ett bruttopåverkansperspektiv.
Insikter från intressentdialogen integreras
i Ericssons processer för tillbörlig aktsamhet
och väsentlighetsanalys, samt rapporteras
till relevanta beslutsorgan. Tabellerna nedan
sammanfattar exempel på viktiga dialoger
och de huvudsakliga frågor som behandlats.
–
Informationsinsamling och jämförelse/benchmarking
–
Befintliga processer för tillbörlig aktsamhet
–
Allmän återkoppling från intressenter
–
Interna ämnesexperter
–
Referensgrupp bestående
av högre chefer
–
Externa ämnesexperter
inom mänskliga rättigheter
och arbetstagarrättigheter
–
Koncernledningen
–
Styrelsens kommitté för
Audit and Compliance
Identifiering av
hållbarhetsfrågor
Inledande bedömningar
och hypoteser
Intern förankring
Extern förankring
Slutlig genomgång
Arbetsgången för att fastställa och bedöma väsentlig påverkan, risker och möjligheter
98
Ericsson 2025
Förvaltningsberättelse
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
Scope och bedömning
Processen inleddes med att deﬁniera rele-
vanta ESG-områden med utgångspunkt i
vedertagna rapporteringsramverk, jämfö-
relser med andra företag och kunder samt
metodologier från utvalda ESG-ratinginstitut.
Frågor utan tydlig koppling till Ericssons verk-
samhet eller värdekedja exkluderades.
De kvarvarande områdena bedömdes för
att identiﬁera faktisk och potentiell negativ
och positiv påverkan samt ﬁnansiellt väsent-
liga risker och möjligheter. Bedömningen
baserades på forskning om miljöpåverkan
från Ericssons produkter och lösningar, resul-
tat från arbetet med tillbörlig aktsamhet
avseende mänskliga rättigheter, beﬁntliga
riskhanteringsprocesser samt insikter från
intressentdialoger. Källor såsom användes
omfattade vetenskapliga studier, rapporter
från civilsamhället och branschorganisatio-
ner, verktyg för bevakning av ESG-risker, leve-
rantörsrevisioner, medarbetarundersökningar
och ärenden som rapporterats via Ericsson
Compliance Line.
Negativ påverkan utvärderades utifrån
allvarlighetsgrad (skala, omfattning och
återställbarhet) samt, för potentiell påver-
kan, sannolikheten för att den ska inträffa.
Positiv påverkan bedömdes utifrån skala
och omfattning. Nedströms påverkan beak-
tades endast när den var direkt kopplad till
Ericssons produkter, lösningar eller teknik.
Kvantitativ poängsättning kompletterades
med kvalitativa tröskelvärden och professio-
nellt omdöme. Påverkan som bedömdes som
hög avseende både skala och omfattning
ansågs i regel vara väsentlig, och i gränsfall
var återställbarhet vägledande.
Bedömningen av risker och möjligheter
fokuserade främst på frågor där väsentlig
påverkan hade identiﬁerats, kompletterat
med systemrisker såsom klimatföränd-
ringar. Finansiell omfattning och sannolikhet
avgjorde väsentlighet, och tröskelvärdena
för båda sattes i enlighet med Ericssons Risk
Management Framework (ERM). Risker och
möjligheter ansågs vara väsentliga när både
omfattning och sannolikhet var hög, med
individuell bedömning i särskilda fall.
Anpassning till bolagets riskhantering
Anpassningen till ERM säkerställer en kon-
sekvent hantering av ﬁnansiella och icke-
ﬁnansiella risköverväganden. Hållbarhets-
relaterade risker behandlas på samma sätt
som andra riskkategorier, såsom strategiska
risker, och prioriteras varken högre eller lägre.
Som en huvudprincip gäller att risker som
inte bedöms som väsentliga inom ERM-
processen kräver en tydlig motivering för
att klassiﬁceras som ﬁnansiellt väsentliga i
väsentlighetsanalysen.
Möjligheter utvärderades tillsammans
med risker och utifrån samma kriterier för
omfattning och sannolikhet.
Klimatrelaterade överväganden
Analysen beaktade resultaten från tidigare
klimatscenarioanalyser. Ericssons första
analys jämförde ett scenario baserat på
nuvarande policyer och åtgärder (”Current
Policies”) med ett nettonoll-scenario (”Net
Zero 2050”). Scenariot
Current Policies
byg-
ger på antagandet att endast klimat- och
energiåtgärder som hade genomförts eller
beslutats om vid analysens tidpunkt kvarstår.
Detta leder till fortsatt ökning av de globala
växthusgasutsläppen, en temperaturökning
på långt över 2 C och ökade fysiska klimat-
risker över tid.
Net Zero 2050
-scenariot utgår
istället från omedelbara och samordnade
globala policyåtgärder för att nå nettonollut-
släpp till 2050 och begränsa uppvärmningen
till cirka 1,5 C. Detta innebär större omställ-
ningstryck på kort sikt men betydligt lägre
fysiska klimatrisker på lång sikt. Kortsiktiga
effekter fram till 2025 och medellångsiktiga
effekter till 2030 kvantiﬁerades delvis, medan
långsiktiga effekter efter 2030 bedömdes
kvalitativt. Platsspeciﬁka data användes för
att bedöma fysiska risker, medan omställ-
ningsrelaterade effekter analyserades på
bransch- och samhällsnivå. De valda scena-
rierna bedömdes vara relevanta eftersom
de representerar två tydligt kontrasterande
utvecklingsvägar med olika konsekvenser för
Ericsson och IKT-sektorn. Tidshorisonerna
överensstämmer också med den första mil-
stolpen i Ericssons omställningsplan.
De främsta omställningsrelaterade effek-
terna i
Net Zero 2050
-scenariot var ökad
efterfrågan på energieffektiva nät och kom-
munikationsinfrastruktur till följd av bredare
samhälleliga åtgärder för att minska utsläp-
pen, exempelvis genom ökad automation
och digitalisering. I
Current Policies
-scenariot
identiﬁerades istället ökade fysiska risker för
vissa komponentleverantörer till följd av mer
frekventa extrema väderhändelser.
Under 2025 genomfördes en komplette-
rande analys med fokus på fysiska risker vid
Ericssons tillverknings- och logistikanlägg-
ningar samt hos utvalda strategiska leveran-
törer. Två scenarier, med en uppvärmning
på 3 C respektive 5 C till 2100, analyserades
för kort (till 2030), medellång (till 2060) och
lång sikt (efter 2060). Analysen visade en
betydande ökning av de fysiska riskerna efter
2060 i båda scenarierna, med större expo-
nering i 5 C-scenariot. På grund av Ericssons
geograﬁska spridning är enskilda anlägg-
ningar exponerade för varierande nivåer av
fysiska klimatrisker, även i tidshorisonter på
kort till medellång sikt. Vid en konsoliderad
bedömning nådde dock dessa risker inte upp
till det tröskelvärde för ﬁnansiell väsentlig-
het som tillämpades i väsentlighetsanalysen,
också med beaktande av den inneboende
osäkerheten i att bedöma sannolikhet och all-
varlighetsgrad av klimatrelaterade händelser.
Resultaten och slutsatserna från de
genomförda scenarioanalyserna är till sin
natur behäftade med osäkerhet, eftersom
de bygger på antaganden om framtida för-
hållanden och utveckling som kanske eller
kanske inte inträffar, eller som kan skilja sig
väsentligt från det faktiska utfallet.
Ämnesspeciﬁk granskning
Under 2025 genomförde Ericsson en genom-
gång av betydande interna anläggningar,
såsom tillverkning, logistik, datacenter och
laboratorier, samt utvalda anläggningar
hos direkta leverantörer, med avseende
på vatten- och miljörelaterad påverkan.
Ericssons tillverkningsanläggningar är
monteringsbaserade och ligger i stads- eller
tätortsområden, utan verksamhet av tung
industriell karaktär, vilket begränsar lokal
och föroreningsrelaterad påverkan. Vatten
tas från kommunala system och används
inte i tillverkningsprocesserna, vilket innebär
begränsad vattenrelaterad påverkan.
Analysen visade att även om vissa
anläggningar är belägna nära områden med
känsliga ekosystem eller i regioner med högre
vattenstress, var ingen av dessa exponeringar
tillräckligt betydande för att klassiﬁceras som
väsentlig påverkan eller risk på konsoliderad
nivå.
Ericsson genomförde inte någon bety-
dande nybyggnation under rapporterings-
perioden. Påverkan på resursanvändning
och cirkularitet härrör därför främst från till-
verkning och försäljning av mobilnätsutrust-
ning snarare än från anläggningstillgångar.
Avseende ansvarsfullt företagande beak-
tade Ericsson telekomsektorns särskilda risk-
proﬁl, som kännetecknas av teknisk komplex-
itet, beroendet av geopolitisk utveckling och
nära samverkan med såväl offentliga som
privata aktörer. Bedömningen baserades på
Ericssons analyser av regelefterlevnadsrisker,
löpande uppföljning av den geopolitiska
utvecklingen samt ärenden som rapporterats
via Compliance Line.
Förankring och styrning
De preliminära resultaten gicks igenom av
Bolagets ämnesexperter samt av represen-
tanter från affärsverksamheten, i syfte att
bekräfta slutsatserna och säkerställa med-
vetenhet om väsentliga frågor inom organi-
sationen. En tvärfunktionell grupp av högre
chefer gjorde därefter en genomgång av
resultaten från analysen.
Som ett komplement till den interna kvali-
tetssäkringen genomförde en ideell organisa-
tion med expertis inom mänskliga rättighe-
ter en oberoende genomgång av påverkan
avseende mänskliga rättigheter och arbets-
tagares rättigheter. Detta gav ett externt
perspektiv på frågor som kan vara särkilt
relevanta för arbetstagare och samhällen.
99
Ericsson 2025
Förvaltningsberättelse
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
Klimatförändringar
Typ
Påverkan sker
Finansiella faktorer
Beskrivning
Möjliggörande av minskade
växthusgasutsläpp genom
digitalisering
Faktisk positiv
påverkan
N
Digitala lösningar som möjliggörs av Ericssons mobilnät kan bidra till att
minska energiförbrukning och växthusgasutsläpp i ett ﬂertal olika branscher.
Genom att använda IKT för att optimera processer som tillverkning och
underhåll stödjer dessa lösningar effektivitetsvinster som gör det möjligt för
ﬂera branscher att minska sin miljöpåverkan.
Växthusgasutsläpp
i värdekedjan
Faktisk negativ
påverkan
U
E
N
Mobilnäten förbrukar betydande mängder energi när de är i drift, vilket leder
till växthusgasutsläpp. Dessa utsläpp står för cirka 90 % av Ericssons totala
koldioxidavtryck i värdekedjan. Produktionen av näthårdvara, inklusive
material, tillverkning och transporter, genererar ytterligare 8 till 9 % av
utsläppen i värdekedjan. Utsläppen från Ericssons egen verksamhet är
jämförelsevis små, men är fortfarande relevanta att hantera som en del av
arbetet med att minska de totala utsläppen i värdekedjan.
Mobilnätens
energiprestanda
Risk/möjlighet
Kundernas efter-
frågan på produkter
och tjänster
Energi är en betydande kostnadskomponent för nätoperatörerna, och
nätverkens energiprestanda påverkar deras inköpsbeslut. Ericssons
förmåga att förbättra energieffektiviteten i sin portfölj utgör både en
risk och en möjlighet, eftersom den kan påverka kundernas efterfrågan,
marknadsandelar och intäktsutveckling.
Föroreningar
Typ
Påverkan sker
Finansiella faktorer
Beskrivning
Ämnen som används
i elektroniktillverkning
Systemisk negativ
påverkan
U
N
Ericsson tillför inga farliga ämnen i sina egna monteringsprocesser,
men elektronik innehåller i allmänhet små mängder av ämnen som inger
betänkligheter och som tillförs under komponenttillverkningen. Om dessa
ämnen inte hanteras eller omhändertas på ett korrekt sätt kan de läcka ut
i miljön och skada ekosystem och människors hälsa.
Vatten- och marina resurser
Typ
Påverkan sker
Finansiella faktorer
Beskrivning
Vatten som används i
elektroniktillverkning
Systemisk negativ
påverkan
U
Ericsson använder inte vatten i sina egna monteringsprocesser, men
stora volymer vatten används uppströms i värdekedjan, särskilt vid
mineralutvinning och halvledartillverkning, som kräver ultrarent vatten.
Bristfällig vattenhantering i dessa faser kan minska tillgången till och
kvaliteten på sötvatten vid källorna.
Resursanvändning och
cirkulär ekonomi
Typ
Påverkan sker
Finansiella faktorer
Beskrivning
Metaller och mineraler
som används i
elektroniktillverkning
Faktisk negativ
påverkan
U
E
Produktionen av nätverksutrustning kräver metaller och mineraler som järn,
aluminium, koppar och andra kritiska råmaterial. Utan effektiva metoder
för återanvändning och materialåtervinning bidrar denna resursanvändning
till efterfrågan på utvinning av primära råvaror, vilket leder till ökat tryck på
ändliga naturresurser.
Generering av elektroniskt
avfall
Faktisk negativ
påverkan
U
E
N
Avfall uppkommer i hela värdekedjan, särskilt under produktion och vid hant-
ering av uttjänt utrustning. Elektroniskt avfall är ett av de snabbast växande
avfallsﬂödena globalt och insamlingen av uttjänt nätverksutrustning är
utmanande eftersom återförsäljning och andrahandsmarknader kan minska
spårbarheten och begränsa möjligheterna till korrekt materialåtervinning.
U
Uppströms
E
Egen verksamhet
N
Nedströms
Identiﬁerad väsentlig påverkan,
risker och möjligheter
Tabellen nedan sammanfattar Ericssons
väsentliga hållbarhetsrelaterade påverkan,
risker och möjligheter och visar var dessa
uppstår, eller kan uppstå, i värdekedjan,
samt om påverkan är systemisk
1)
. Mer detalj-
erade beskrivningar ﬁnns i de tematiska
delavsnitten.
1)
Systemisk påverkan uppstår på grund av strukturella eller branschövergripande förhållanden och kan inte hänföras till ett enskilt företag. Klassiﬁceringen begränsar inte Ericssons ansvar för att hantera
sådan påverkan, men avspeglar det faktum att effektiva åtgärder för att hantera påverkan vanligtvis kräver samordnade åtgärder i värdekedjan, branschen eller samhället i stort.
Genomgången identiﬁerade inga brister eller
frågor som krävde justering av bedömningen.
Utöver detta genomfördes ingen direkt dia-
log med berörda intressenter inom ramen för
analysen.
De sammanställda resultaten presentera-
des för koncernledningen och styrelsens kom-
mitté för Audit and Compliance, vilket säker-
ställde ändamålsenlig styrning och tillsyn.
Betydande förändringar jämfört
med tidigare perioder
Uppdateringen 2025, som stärkte kopplingen
till ERM, innebar att vissa risker och möjlig-
heter som tidigare bedömts som väsentliga
inte längre klassiﬁcerades som ﬁnansiellt
väsentliga. Dessutom omvärderades viss mer
avlägsen negativ påverkan i värdekedjan som
icke väsentlig, såvida den inte identiﬁerats som
en central människorättsfråga (salient human
rights issue). Detta återspeglar Ericssons
begränsade inﬂytande över denna typ av
påverkan samt det lägre informationsvärdet
i relaterade upplysningar för intressenter. På
ESRS-ämnesnivå medförde uppdateringen
dock inga väsentliga förändringar av listan
över väsentliga ämnen jämfört med tidigare år.
100
Ericsson 2025
Förvaltningsberättelse
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
Den egna arbetskraften
Typ
Påverkan sker
Finansiella faktorer
Beskrivning
Kompetensutveckling
och omskolning i kritisk kom-
petens
Faktisk positiv
påverkan
E
Som IKT-företag är Ericsson i behov av välutbildade medarbetare och
tillhandahåller därför kontinuerlig kompetensutveckling och omskolning,
särskilt inom områden som molnteknik, säkerhet, automation och AI.
Genom att ge medarbetarna möjlighet att utveckla dessa kompetenser
stärks Ericssons innovationsförmåga liksom medarbetarnas professionella
utveckling och långsiktiga anställningsbarhet.
Oproportionerlig representa-
tion av kvinnor
Systemisk negativ
påverkan
E
Kvinnor utgör en oproportionerligt liten andel av arbetskraften inom IKT-
sektorn och inom Ericsson, särskilt i tekniska roller (STEM). Detta begränsar
mångfalden av perspektiv och försvårar lika karriärmöjligheter. För att
hantera detta främjar Ericsson en inkluderande arbetsplats och strävar efter
en behandling av medarbetare fri från alla former av diskriminering samt lika
möjligheter i enlighet med tillämpliga lagar och regler.
Den egna arbetskraften och
arbetstagare i värdekedjan
Typ
Påverkan sker
Finansiella faktorer
Beskrivning
Arbetsrelaterade olyckor
och dödsfall
Faktisk negativ
påverkan
U
E
Ericsson rapporterar arbetsrelaterade olyckor både bland den egna arbets-
kraften och leverantörer, särskilt inom fälttjänster som nätutbyggnad och
underhåll. Incidenter såsom traﬁkolyckor, fall från höjd och elolyckor har
i vissa fall lett till dödsfall. Dessa händelser understryker vikten av att fort-
sätta Ericssons arbete med att stärka hanteringen av hälsa och säkerhet
i verksamheten och i värdekedjan.
Undermåliga arbetsvillkor
Systemisk negativ
påverkan
U
E
Med medarbetare i över 100 länder och en global leverantörskedja är
Ericsson närvarande i regioner där risken för undermåliga arbetsvillkor är
förhöjd, såsom begränsade rättigheter till kollektivförhandling, allt för
långa arbetstider, otillräckliga löner och trakasserier på arbetsplatsen.
I Ericssons kontext är denna påverkan särskilt framträdande i delar
av den globala leverantörskedjan för elektronik. Med hänsyn till sin globala
närvaro fortsätter Bolaget att följa upp arbetsvillkor för att säkerställa att de
uppfyller rättvisa och rimliga standarder för den egna arbetskraften och för
arbetstagare i värdekedjan.
Arbetstagares säkerhet
i högriskområden
Potentiell negativ
påverkan
U
E
Ericsson har anställda och samarbetar med leverantörer i högriskregioner
där arbetstagare kan utsättas för hot såsom överfall, bortförande, inre
oroligheter eller organiserad brottslighet. Bolaget har registrerat sådana
incidenter, särskilt i samband med fälttjänster. Ericsson fortsätter att verka
för att säkra arbetsmiljöer för alla som arbetar för Bolagets räkning.
Arbetstagare i värdekedjan
Typ
Påverkan sker
Finansiella faktorer
Beskrivning
Tvångs- och barnarbete
Systemisk negativ
påverkan
U
Tvångsarbete utgör en risk i ﬂera led i den globala leverantörskedjan för
elektronik, inklusive utvinning av råmaterial, smältning och komponent-
tillverkning, särskilt i regioner som Centralafrika, Kina och Sydostasien.
Riskerna är kopplade till svag tillämpning av arbetslagstiftning, utnyttjande
av migrantarbetare, skuldslaveri och allt för omfattande övertidsarbete.
Barnarbete är också en risk, dock i mer begränsad omfattning, och är främst
förknippat med utvinning av råvaror i vissa högriskländer.
Berörda samhällen
Typ
Påverkan sker
Finansiella faktorer
Beskrivning
Socioekonomisk utveckling
genom digitalisering
Systemisk positiv
påverkan
N
Mobilt bredband är en viktig drivkraft för socioekonomisk utveckling.
Forskning indikerar att en ökning med 10 % i användningen av mobilt
bredband kan öka ekonomisk tillväxt med upp till 0,8 %, med större effekter
i låginkomstländer. På motsvarande sätt kan förbättrad uppkoppling i skolor
ge ekonomiska vinster och potentiellt öka BNP-tillväxt om länder med lägre
uppkoppling når nivåer av digital tillgång som är jämförbara med dem
i utvecklade ekonomier.
U
Uppströms
E
Egen verksamhet
N
Nedströms
101
Ericsson 2025
Förvaltningsberättelse
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
Konsumenter och
slutanvändare
Typ
Påverkan sker
Finansiella faktorer
Beskrivning
Missbruk av teknik
Potentiell negativ
påverkan
N
Ericssons teknik kan missbrukas på sätt som påverkar slutanvändares
personliga integritet och yttrandefrihet. Funktioner såsom laglig avlyssning
kan möjliggöra övervakning, och i vissa situationer kan Ericsson också
indirekt behöva stödja nätavstängningar eller innehållsﬁltrering vid drift
av nät på uppdrag av kunder. Sannolikheten och allvarlighetsgraden
beror på styrkan i skyddet av mänskliga rättigheter, rättsliga ramverk och
demokratiska institutioner i de länder där Ericsson är verksamt.
Dataintrång och störningar
i infrastrukturen
Potentiell negativ
påverkan
N
Ericssons nät hanterar känsliga personuppgifter om slutanvändare. Vid ett
dataintrång, särskilt när personligt identiﬁerbar information berörs, kan
konsumenter och slutanvändare påverkas. Eftersom Ericssons produkter
stödjer kritisk infrastruktur kan säkerhetsincidenter, inklusive avbrott
orsakade av illvilliga aktörer, även störa viktiga samhällsfunktioner såsom
elnät och hälso- och sjukvård.
Otillräckliga åtgärder
avseende nätsäkerhet
Risk
Förlust av affärs-
möjligheter
Brister i nätsäkerheten, såsom oplanerade avbrott eller exponering av
känsliga uppgifter, kan innebära en anseenderisk och leda till förlorade
affärsmöjligheter om säkerheten i Ericssons lösningar uppfattas som
otillräcklig. Ökande kundkrav inom dataskydd och cybersäkerhet innebär att
bristande kontroller kan orsaka förseningar i driftsättningen eller avtalsbrott.
Att upprätthålla säkerheten i produkter och tjänster är avgörande för att
upprätthålla kundernas förtroende och Bolagets konkurrenskraft.
Ansvarsfullt företagande
Typ
Påverkan sker
Finansiella faktorer
Beskrivning
Olagliga eller oetiska
affärsmetoder
Risk
Böter och eko-
nomiska påföljder,
ökade rörelse-
kostnader
Det har tidigare förekommit fall där Ericsson inte i tillräcklig utsträckning har
hanterat risker för mutor och korruption, vilket har resulterat i böter och ökade
kostnader för att stärka Bolagets program för etik och regelefterlevnad. Om
sådana överträdelser upprepas kan det leda till liknande juridiska, ekono-
miska och anseendemässiga följder.
Otillräcklig hantering av
policyrelaterade frågor
Risk
Ofördelaktiga regu-
latoriska föränd-
ringar, skada på
anseendet
Telekommunikationsbranschen är starkt reglerad och påverkas av
förändringar i policy, regelverk och geopolitiska förhållanden, vilket kan
påverka Ericssons tillgång till marknader, leverantörskedja och FoU-
verksamhet. Även om det är viktigt att föra dialog med beslutsfattare, direkt
eller via branschorgan, för att påverka den offentliga politiken, måste detta
hanteras med försiktighet för att undvika risker gällande anseende och
regelefterlevnad.
Oskäliga affärsvillkor
gentemot leverantörer
Potentiell negativ
påverkan
U
Som ett stort multinationellt företag har Ericsson ett betydande inﬂytande
över vissa av sina leverantörer. Om leverantörsavtalen är alltför förmånliga
för Ericsson kan kommersiella villkor innebära ett betydande kostnadstryck
på leverantörer, vilket i sin tur kan påverka arbetsvillkor och arbetstagares
välbeﬁnnande. Balanserade kommersiella villkor är centralt för att minimera
sannolikheten för denna typ av påverkan.
U
Uppströms
E
Egen verksamhet
N
Nedströms
102
Ericsson 2025
Förvaltningsberättelse
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
Hållbarhetsstyrning
Styrningen av väsentlig hållbarhetsrela-
terad påverkan, risker och möjligheter
följer Ericssons övergripande struktur för
bolagsstyrning.
Styrelsen
Styrelsen består av 11 ledamöter valda av
aktieägarna vid årsstämman 2025 för tiden
intill slutet av årsstämman 2026. Tio stycken
är icke verkställande styrelseledamöter och
VD och koncernchefen är den enda verkställ-
ande ledamoten. Därutöver har arbetstagar-
organisationerna enligt svensk lag utsett tre
arbetstagarrepresentanter och tre suppleanter.
Hela styrelsen har tillgång till den informa-
tion som delas med dess kommittéer avseende
hållbarhetsrelaterade frågor, enligt vad som
beskrivs nedan. Styrelsen godkänner även
hållbarhetsrapporten som en del av Bolagets
lagstadgade årsredovisning.
Styrelsens samlade kompetenser och
erfarenheter omfattar bred internationell
branscherfarenhet, erfarenhet från telekom-,
IT- och IKT-sektorn, teknologisk och teknisk
kompetens och erfarenhet (exempelvis inom
programvara, digitalisering, cybersäkerhet
och AI), ﬁnansiell expertis och erfarenhet av
riskkapital, företagsförvärv och affärsutveck-
ling. Styrelsen säkerställer relevant kompetens
inom hållbarhetsfrågor genom föredragningar
från interna ämnesexperter och externa råd-
givare inom områden såsom klimatföränd-
ringar, mänskliga rättigheter, hälsa och säker-
het samt ansvarsfullt företagande, inklusive
förebyggande av mutor och antikorruption.
Styrelsen får även återkommande utbildning
i hållbarhetsrelaterade regelverk, rapporte-
ringsstandarder och
relaterade frågor.
Styrelsens kommittéer
Utöver det huvudsakliga ansvaret och den
tillsyn som utövas av styrelsen har var och
en av styrelsens kommittéer särskilda ansvars-
områden avseende Ericssons förhållningssätt
till hållbarhet och ansvarsfullt företagande.
Kommittén för Audit and Compliance har
tillsyn över Ericssons program för etik och
regelefterlevnad samt rutiner för visselblås-
ning. Kommittén får regelbundet uppdate-
ringar om regelefterlevnadsfrågor från chefs-
juristen och chefen för Compliance Ofﬁce and
Investigations. Kommittén har tillsyn över
Bolagets hantering av informationssäkerhet,
cybersäkerhet och dataskydd samt abetet
med hållbarhets- och ESG-relaterad rapport-
ering och regelefterlevnad.
Finanskommittén beaktar, vid bered-
ningen av ﬁnansstrategin för styrelsen, hur
miljömässiga hållbarhetsaspekter kan inte-
greras i extern ﬁnansiering genom Ericssons
ramverk för grön ﬁnansiering.
Kompensationskommittén bereder och
föreslår ersättningspolicyer vars syfte är
att både attrahera och motivera ledande
befattningshavare. I detta arbete utvärderar
kommittén inkludering av kriterier kopplade
till miljö, sociala frågor och ansvarsfullt för-
tagande i de rörliga ersättningsprogrammen
samt följer upp utfallet mot dessa kriterier när
de antagits.
Kommittén för Enterprise Business
and Technology följer utvecklingen inom
Ericssons tekniska ekosystem, inklusive den
utveckling som avser nätens energiprestanda
och ansvarsfull användning av teknik.
VD och koncernchef samt
koncernledningen
Per den 31 december 2025 bestod koncern-
ledningen av VD och koncernchef, vice verk-
ställande direktör samt 14 stycken Senior Vice
Presidents, varav 25 % (24 %) var kvinnor
och 75 % (76 %) var män. Koncernledningen
ansvarar för koncernens hållbarhetsmål och
informeras regelbundet om genomförandet
av strategier samt utvecklingen i förhållande
till fastställda mål och delmål. Medlemmar
av koncernledningen deltar även i särskilda
styrgrupper och kommittéer som ger mer
löpande strategisk vägledning och översyn
i frågor som rör hållbarhet och ansvarsfullt
företagande.
Styrgrupper och
styrkommittéer
Leds av
Business Risk
Committee
Chief Financial Officer och
chefsjurist
Group Enterprise
Security and Privacy Board
Chief Financial Officer
Product Security Board
Teknisk direktör
Global People
Leadership Team
Personaldirektör
Global Occupational
Health and Safety Board
Personaldirektör
Genomförande i verksamheten
Specialiserade enheter inom koncernfunktio-
nerna ansvarar för att utveckla riktlinjer, stra-
tegier och ramverk samt för att implementera
mål och åtgärder kopplade till hållbarhet och
ansvarsfullt företagande i verksamheten.
Affärs- och marknadsområdena ansvarar för
genomförande och integrering i den dagliga
verksamheten.
Miljömässig hållbarhet, inklusive klimat-
relaterade frågor, samordnas av koncernens
hållbarhetsfunktion, som rapporterar till
Chief Financial Ofﬁcer. Funktionen samord-
nar Bolagets klimatstrategi och miljömål,
ansvarar för relaterad rapportering och leder
arbetet med att identiﬁera och hantera miljö-
och klimatrelaterad påverkan, risker och möj-
ligheter i hela värdekedjan. Arbetet bedrivs
i samarbete med funktioner med ansvar för
produktdesign, energiprestanda och leve-
rantörer, i syfte att förbättra nätens energi-
prestanda och resurscirkularitet.
1)
Baserat på valberedningens bedömning inför årsstämman 2025, vilket skedde i enlighet med Svensk kod för bolagsstyrning.
Inte tillämpligt för arbetstagarrepresentanter.
2)
Ej inräknat suppleanter för arbetstagarrepresentanter.
Styrelsens sammansättning
Kvinnor
Män
Oberoende
1)
Icke-oberoende
Styrelseledamöter valda av aktieägarna
27 %
73 %
64 %
36 %
Arbetstagarrepresentanter
2)
33 %
67 %
e/t
e/t
Totalt
29 %
71 %
64 %
36 %
Styrelsen
VD och koncernchefen
Koncernledningen
Hållbarhetsrelaterade styrgrupper och styrkommittéer
Affärsområden
Marknadsområden
Koncernfunktioner
Kommittén
för Audit and
Compliance
Finans-
kommittén
Kompensations-
kommittén
Kommittén
för Enterprise
Business and
Technology
103
Ericsson 2025
Förvaltningsberättelse
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
Människorättsexperter i funktionen
Group Legal Affairs utvecklar och upprätt-
håller Bolagets arbete med att identiﬁera
och begränsa risker kopplade till mänskliga
rättigheter. Enheten Compliance Ofﬁce and
Investigations, som också ingår i Group Legal
Affairs och rapporterar till chefsjuristen, som
ansvarar för global regelefterlevnad och för
att integrera programmet för etik och regel-
efterlevnad i verksamheten.
Funktionen Group People, som leds av
personaldirektören, ansvarar för frågor som
rör den egna arbetskraften, bland annat hälsa
och säkerhet, lärande och utveckling samt
likabehandling och lika möjligheter.
Miljömässig och social hållbarhet i leve-
rantörskedjan drivs av särskilda team inom
koncernens inköpsenhet, som rapporterar till
chefen för affärsområdet Networks.
Ledningssystem
Ericssons globala ledningssystem, som
beskrivs närmare på sidan 26 i Bolagsstyr-
ningsrapporten, omfattar ledningssystem för
miljö, arbetsmiljö och informationssäkerhet
certiﬁerade utifrån standarderna ISO 14001,
ISO 45001 respektive ISO 27001.
Identiﬁering och hantering av miljöre-
laterade, sociala och affärsetiska risker är
integrerat i koncernens ramverk för riskhan-
tering, Enterprise Risk Management fram-
ework (ERM), som utgör en del av det globala
ledningssystemet. Inom ramen för ERM
ﬁnns särskilda riskramverk som adresserar
områden såsom antikorruption, miljö, arbets-
miljö och informationssäkerhet.
Riskhantering
Ericsson tillämpar strukturerad och koncern-
övergripande riskhantering, enligt beskriv-
ningen på sidorna 4–5 i Bolagsstyrnings-
rapporten, som omfattar bedömning av både
sannolikhet och påverkan från identiﬁerade
risker. Risker som är relevanta för respektive
koncernfunktion, regional säljorganisation
och affärsområde identiﬁeras genom en
nedifrån-och-upp-process. Väsentliga kon-
cernrisker eskaleras därefter till Ericssons
Business Risk Committee i enlighet med
koncernens riskramverk för väsentliga risker
(Material Group Risk Protocol), som styr ana-
lys och eskalering av väsentliga risker inom
Bolaget. Kommittén, som leds gemensamt
av Chief Financial Ofﬁcer och chefsjuristen,
fungerar som ett integrerat forum för eska-
lering och övervakning av risker och stärker
ledningens beslutsfattande samt förmåga
att hantera potentiellt väsentliga risker på
koncernnivå. Kommittén tillämpar fördjupad
granskning vid utvärdering och hantering av
dessa risker.
Bolaget vidtar en rad åtgärder för att
hantera väsentliga risker, däribland riktade
riskbegränsande åtgärder, förstärkta avtals-
mässiga skydd, justeringar av verksam-
hetens omfattning eller inriktning, beslut om
ansvarsfull avveckling av viss verksamhet
eller av betydande kundrelationer, samt, i
förekommande fall, medveten acceptans
av strategiska affärsrisker för att tillvarata
affärsmöjligheter. Implementerade risk-
hanteringsplaner följs upp löpande för att
möjliggöra korrigerande åtgärder vid behov.
Hållbarhetsfrågor som behandlats
av styrelsen
Styrelsen behandlade under året frågor om
att attrahera, utveckla, motivera och behålla
högt kvaliﬁcerade medarbetare, däribland
personer som utvecklar nya produkter och
lösningar, vidareutvecklar den beﬁntliga pro-
duktportföljen och tillhandahåller tjänster till
kunder. Dessa frågor ingår i styrelsens över-
gripande uppföljning av strategi och verk-
samhetens resultat, särskilt mot bakgrund av
den ökande konkurrensen om kompetens i
den bransch där Ericsson verkar.
Kommittén för Audit and Compliance har
under året fått regelbundna genomgångar
från Chief Security Ofﬁcer avseende cyber-
säkerhetsfrågor samt uppdateringar från
chefsjuristen och chefen för Compliance
Ofﬁce and Investigations om regelefterlev-
nadsfrågor, däribland förebyggande av mutor
och korruption. Kommittén granskade även
rapporter om hur programmet för etik och
regelefterlevnad fungerar, inklusive lärdomar
från utredningar, genomförda korrigerande
åtgärder samt nya risker och utmaningar i
den juridiska och regulatoriska miljön. Där-
utöver har kommittén informerats om utveck-
lingen av Ericssons arbete med hållbar-
hets- och ESG-rapportering och relaterade
kravställningar.
Hållbarhetsfrågor som behandlats
av koncernledningen
Koncernledningen har löpande informe-
rats om personalplanering och utveckling
av humankapitalet. En grupp högre chefer
fastställde en uppdaterad klimatomställ-
ningsplan som därefter presenterades för
relevanta medlemmar av koncernledningen.
Global Occupational Health and Safety
Board, som leds av personaldirektören, sam-
manträdde vid ﬂera tillfällen under året för
att gå igenom dödsfall, allvarligare tillbud
och den övergripande säkerhetsprestandan.
Chefsjuristen och chefen för Compliance
Ofﬁce and Investigations gav också regel-
bundna uppdateringar till koncernledningen
om etik- och regelefterlevnadsfrågor däri-
bland motverkan av mutor och korruption,
samt om effektiviteten i interna kontroller och
informationsinsatser.
Business Risk Committee sammanträdde
dessutom vid ﬂera tillfällen för att utvärdera
potentiellt väsentliga risker.
De viktigaste hållbarhetsfrågorna som
behandlades av styrelsen och koncern-
ledningen under rapporteringsåret var:
–
attrahera och utveckla kompetenser
och humankapital,
–
hälsa och säkerhet för medarbetare
och leverantörer,
–
data- och nätsäkerhet,
–
risk för missbruk av teknik
–
ansvarsfullt företagande
Grundläggande policyer
Följande policyer och styrdokument utgör
grunden för Ericssons hantering av väsent-
lig hållbarhetsrelaterad påverkan, risker och
möjligheter. Den affärsetiska koden god-
känns av styrelsen, medan uppförandekoden
för affärspartners samt övriga koncernöver-
gripande policyer godkänns av VD och
koncernchef.
Affärsetisk kod
Ericssons affärsetiska kod (Code of Business
Ethics) fastställer principer, förväntningar och
krav avseende individuellt och organisatoriskt
uppförande inom hela koncernen. Den utgör
ett ramverk för affärsetiskt beslutsfattande
och ansvarsfull riskhantering i relationer med
kollegor, kunder, partners och andra intres-
senter. Den ﬁnns tillgänglig på över 40 språk
på Bolagets webbplats och intranät. Rele-
vanta bestämmelser kopplade till väsentlig
påverkan, risker och möjligheter behandlas i
respektive avsnitt av hållbarhetsrapporten.
Uppförandekod för affärspartners
Uppförandekoden för affärspartners (Code
of Conduct for Business Partners) beskriver
Ericssons förväntningar på affärspartners,
inklusive leverantörer, inom områden såsom
affärsetik och antikorruption, arbetsrätt och
mänskliga rättigheter, hälsa och säkerhet
samt miljöansvar och klimatförändringar. Den
bygger på Responsible Business Alliances
uppförandekod och FN:s Global Compacts
tio principer, kompletterat med Ericsson-
speciﬁka krav. Uppförandekoden utgör en
bindande del av standardavtalen med leve-
rantörer och bristande efterlevnad kan leda
till uppsägning av avtal. Den ﬁnns tillgänglig
på ﬂera språk på Bolagets webbplats. Affärs-
partners förväntas även säkerställa att deras
egna leverantörer och underleverantörer
följer motsvarande standarder.
104
Ericsson 2025
Förvaltningsberättelse
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
Hållbarhetspolicy
Hållbarhetspolicyn beskriver Ericssons över-
gripande principer för miljömässig hållbarhet
och betonar användning av livscykelanalyser
för att identiﬁera betydande miljöaspekter
och bedöma IKT:s miljöpåverkan. Detta
arbetssätt syftar till att kontinuerligt minska
den negativa miljöpåverkan i hela verksam-
heten. Policyn omfattar också hållbarhets-
krav i leverantörskedjan samt syftar till att
öka medarbetarnas medvetenhet och förstå-
else för hållbarhetsfrågor.
Uttalande om företagande och
mänskliga rättigheter
Ericssons Uttalande om företagande och
mänskliga rättigheter beskriver bolagets åta-
gande att respektera internationellt erkända
mänskliga rättigheter, däribland de som
anges i FN:s internationella regelverk för
mänskliga rättigheter samt Internationella
arbetsorganisationens (ILO) deklaration om
grundläggande principer och rättigheter i
arbetslivet. Ericsson strävar efter att tillämpa
FN:s vägledande principer för företag och
mänskliga rättigheter i hela verksamheten
och tillämpar tillbörlig aktsamhet avseende
mänskliga rättigheter för att identiﬁera,
bedöma och minska väsentliga risker. Utta-
landet omfattar även tillgång till klagomåls-
mekanismer och åtgärder för att avhjälpa
negativ påverkan samt dialog med medarbe-
tare och intressenter i syfte att stödja kontinu-
erliga förbättringar.
Hållbarhetskriterier i incitaments-
program för rörlig ersättning
Hållbarhetsrelaterade prestationskriterier
ingår i det aktierelaterade långsiktiga ersätt-
ningsprogrammet för 2025 för koncernled-
ningen och deras direktrapporterande chefer.
5 % av prestationskriterierna baseras på
årliga minskningar av växthusgasutsläpp
(Scope 1, Scope 2 och tjänsteresor i Scope
3), i linje med Bolagets plan för att nå sitt
utsläppsminskningsmål till 2030. Ytterli-
gare 5 % baseras på att öka andelen kvinn-
liga ledare genom meritbaserad beslut om
rekrytering och befordran, i enlighet med all
tillämplig antidiskrimineringslagstiftning.
Mer information om det långsiktiga incita-
mentsprogrammet ﬁnns i not G3 i koncernens
ﬁnansiella rapporter.
Ericsson erbjuder även kortsiktiga kon-
tantbaserade incitamentsprogram för utvalda
medarbetare. Programmen kopplar rörlig
ersättning till såväl prestation som affärse-
tiskt uppträdande. För högsta ledningen är en
del av utfallet även kopplat till fördeﬁnierade
integritetskriterier avseende regelefterlevnad,
säkerhet och arbetsmiljö. Bristande målupp-
fyllelse kan reducera ersättningen eller, om
detta sker under ﬂera år i följd, leda till att den
helt bortfaller. Om en medarbetare bryter mot
den affärsetiska koden kan Bolaget reducera,
hålla inne eller återkräva rörlig ersättning i
enlighet med interna sanktionsprocesser och
tillämplig lagstiftning.
Kompensationskommittén granskar
och bereder styrelsens förslag till årsstäm-
man avseende det långsiktiga incitaments-
programmet och liknande aktierelaterade
program. Kommittén fastställer även mål-
nivåer för kortsiktig rörlig ersättning till kon-
cernledningen, med undantag för VD och
koncernchef.
Styrelseledamöter som inte är anställda i
Bolaget erhåller ingen rörlig eller prestations-
baserad ersättning.
Mer information om Ericssons ersättnings-
principer ﬁnns i ersättningsrapporten.
Riskhantering och intern kontroll
av hållbarhetsrapporteringen
Ericsson tillämpar strukturerad riskhantering
avseende sin process för hållbarhetsrappor-
tering. Rapporteringsrisker bedöms utifrån ett
särskilt ramverk som beaktar informationens
komplexitet, datakällornas tillförlitlighet,
beroenden av värdekedjan, upplysningarnas
betydelse för intressenter samt processernas
mognadsgrad.
Områden med högre rapporteringsrisk
omfattar typiskt sett upplysningar som bas-
eras på ﬂera datasystem eller extern inform-
ation samt sådana som kräver komplexa
uppskattningar. Riskerna hanteras genom
dokumenterade arbetsmetoder, successiv
systemintegration, automatiserad konsoli-
dering där så är möjligt samt samarbete och
dialog med personer som tillhandahåller vik-
tiga data för att säkerställa tillförlitlighet och
konsekvent hantering.
Rapporterings- och redovisningsprinciper
ﬁnns på plats samtliga väsentliga hållbar-
hetsområden. Ett särskilt rapporteringssys-
tem stödjer de ﬂesta numeriska upplysningar
genom standardiserad datainsamling och
automatiserad sammanställning, och åter-
stående mätetal kommer att integreras fram-
över. Interna kontroller omfattar granskning
enligt fyrögonsprincipen, analytiska kontrol-
ler för att identiﬁera avvikelser samt fullstän-
dighetskontroller före konsolidering. Arbetet
med att etablera ett formaliserat kontroll-
ramverk för hållbarhetsupplysningar inleddes
2025 och nyckelkontroller har deﬁnierats för
utvalda mätetal med förhöjd risk. En bredare
implementering kommer ske successivt i takt
med att ramverket utvecklas. När ramverket
har mognat planeras regelbunden rapport-
ering av kontrollresultat att införas.
Kommittén för Audit and Compliance
informeras regelbundet om framstegen i
arbetet med att stärka den interna kontrollen
över hållbarhetsrapporteringen.
105
Ericsson 2025
Förvaltningsberättelse
Väsentlig påverkan, risker och möjligheter
ESRS-underämnen
Påverkan, risk eller möjlighet
Typ
Påverkan sker
Finansiella faktorer
Begränsning av
klimatförändringar
Energi
Möjliggörande av minskade växthus-
gasutsläpp genom digitalisering
Faktisk positiv påverkan
Nedströms
Växthusgasutsläpp i värdekedjan
Faktisk negativ påverkan
Uppströms, egen verksamhet,
nedströms
Mobilnätens energiprestanda
Risk/möjlighet
Kundernas efterfrågan
på produkter och tjänster
E
Klimatförändringar
Mobilnäten utgör en del av den kritiska infra-
struktur som möjliggör digitala lösningar i
hela ekonomin. Tillämpningar för smarta
elnät, fastighetsautomationssystem, logis-
tikoptimering och industriell automation
är beroende av tillförlitlig uppkoppling och
kan bidra till effektiviseringar och minskad
energiintensitet i ett ﬂertal sektorer. Ericsson
kvantiﬁerar inte utsläpp som undviks genom
sådana applikationer, men Bolagets teknik
spelar en möjliggörande roll i kunders och
samhällets arbete med att förbättra energi-
effektivitet och resursanvändning. Denna
faktiska positiva påverkan sker redan idag
och bedöms öka på medellång till lång sikt i
takt med ökad digitalisering.
Samtidigt ger aktiviteter inom Ericsson
och dess värdekedja upphov till utsläpp av
växthusgaser. En majoritet av utsläppen sker
nedströms under användningsfasen av sålda
produkter vid drift av mobilnäten. En min-
dre andel härrör från uppströmsaktiviteter,
däribland materialutvinning, tillverkning och
transport av nätutrustning. Utsläppen från
Ericssons egen verksamhet är begränsade
jämfört med den totala värdekedjan, men
är ändå ett fokusområde eftersom de ligger
inom Bolagets direkta kontroll. Dessa utsläpp
utgör faktiska negativa effekter som sker idag
men som förväntas minska på medellång
till lång sikt. I takt med att kunderna i ökad
utsträckning använder förnybar el och ande-
len förnybar el i de nationella elnäten ökar,
förväntas utsläppen från nätens drift minska.
Över tid bedöms denna utveckling leda till
att utsläpp från aktiviteter uppströms i vär-
dekedjan utgör en större andel av de totala
utsläppen.
Ericssons nettonollmål, validerade av
Science Based Targets initiative (SBTi),
kompletteras med mål för minskad energi-
förbrukning i typiska radiobasstationssiter
och minskade inbäddade koldioxidutsläpp i
produkter. Tillsammans utgör de den strateg-
iska inriktningen för arbetet med att hantera
denna påverkan i hela värdekedjan.
I nuläget utgör energiprestandan i
Ericssons nät en väsentlig omställningsrisk
och en väsentlig möjlighet som förväntas
kvarstå på medellång till lång sikt. Energi
är en betydande kostnad för leverantörer
av kommunikationstjänster och utgör därför
en central del i deras inköpsbeslut. Fortsatta
investeringar i forskning och utveckling (FoU)
för att förbättra energiprestandan kan stärka
portföljens konkurrenskraft och stödja efter-
frågan. Om det inte görs tillräckliga invest-
eringar eller om investeringarna inte leder till
tillräckliga förbättringar kan efterfrågan på
Ericssons lösningar påverkas negativt.
Affärsmodellens motståndskraft
mot klimatpåverkan
Ericsson har genomfört klimatscenarioanaly-
ser, som beskrivs på sidan 99, för att bedöma
effekterna på affärsmodellen och dess mot-
ståndskraft under olika klimatscenarier. Efter-
frågan på mobilnät och kommunikation drivs
inte i första hand av åtgärder för att begränsa
klimatförändringar eller ökad klimatanpass-
ning, vilket innebär att affärsmodellen och
produkt- och tjänsteerbjudandet i stort sett är
kompatibla med en rad olika klimatscenarier.
Betydelsen av förbättrad energiprestanda
i näten varierar mellan scenarier. I scenarier
där världsekonomin snabbt elektriﬁeras och
utsläppen minskar kan högre energikostnader
för kunderna ytterligare öka efterfrågan på
mer energieffektiva nät.
Fysiska risker, till exempel sådana som
är kopplade till extrema väderhändelser,
kan påverka Ericssons globala värdekedja
för leverans och tillverkning. Dessa risker
är inte unika för Ericsson, utan är typiska
för företag med komplexa globala leveran-
törskedjor. Inom de tidshorisonter som har
tillämpats i väsentlighetsanalysen har inga
väsentliga fysiska risker identiﬁerats.
Policy
I Ericssons hållbarhetspolicy anges Bolagets
principer för miljömässig hållbarhet. Enligt
policyn ska Ericsson minska den negativa
miljöpåverkan från den egna verksamheten,
tillämpa försiktighetsprincipen i hanteringen
av miljömässiga utmaningar samt verka
för att IKT används för begränsning av och
anpassning till klimatförändringar.
Uppförandekoden för affärspartners
ställer krav på att Ericssons leverantörer och
övriga affärspartners utvecklar och imple-
menterar planer och mål för att minska sina
växthusgasutsläpp. Affärspartners ska anta
och offentliggöra sina mål samt årligen
redovisa utvecklingen i arbetet med att
minska utsläppen i linje med det vetenskap-
ligt baserade 1,5 C-målet. Ericsson ställer
därutöver ytterligare miljökrav på leverantö-
rer av hårdvarukomponenter och -produkter,
byggnadsarbeten, logistik och transporter
samt nätunderhåll och nätutbyggnad, liksom
på leverantörer med förhöjda miljörisker.
Dessa krav innebär att leverantören, om
energiförbrukning eller växthusgasutsläpp
identiﬁeras som betydande miljöaspekter, ska
beräkna sitt koldioxidavtryck i enlighet med
GHG-protokollet för utsläpp i Scope 1, Scope
2 och, i tillämpliga fall, Scope 3. För ytterligare
information om policyer, inklusive information
om Ericssons hållbarhetspolicy som gäller
för den egna verksamheten, se avsnittet
Allmänna upplysningar
.
Omställningsplan för begränsning
av klimatförändringarna
Ericsson har ett av SBTi validerat mål i linje
med 1,5 C-ambitionen att nå nettonollut-
släpp i värdekedjan till 2040. Den kortsiktiga
målsättningen är att minska de totala utsläp-
pen i värdekedjan med 50 % till 2030 jämfört
med basåret 2020.
Scope 1 – direkta utsläpp
Ericsson planerar att minska sina Scope
1-utsläpp främst genom att övergå till en
mindre fordonsﬂotta med låga utsläpp samt
genom att utöka användningen av system
för styrning och optimering av fordonsﬂottan.
Ytterligare minskningar förväntas genom
att ﬂytta verksamhet till anläggningar med
fjärrvärme, ersätta gaspannor med elek-
triska system där så är möjligt samt genom
att använda köldmedier med lägre global
uppvärmningspotential samtidigt som deras
totala användning minimeras.
De planerade åtgärderna bedöms minska
de årliga Scope 1-utsläppen med cirka
37 000 ton, motsvarande 84 %, fram till 2030.
Scope 2 – indirekta utsläpp
Ericsson planerar att fortsätta köpa förnybar
el till sina anläggningar och samarbeta med
fastighetsförvaltningspartners för att ytter-
ligare förbättra energieffektiviteten vid dessa
anläggningar.
106
Ericsson 2025
Förvaltningsberättelse – Hållbarhetsrapport
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
Dessa åtgärder bedöms minska de årliga
Scope 2-utsläppen med cirka 70 000 ton,
motsvarande 94 %, fram till 2030.
Scope 3-utsläpp uppströms samt från
transporter och uttjänta produkter
De ﬂesta planerade utsläppsminskningar
uppströms fokuserar på att minska de
inbäddade koldioxidutsläppen i Ericssons
produktportfölj. Centrala åtgärder omfattar
produktdesign för lägre vikt, val av alterna-
tiva material, ökad användning av förnybar
energi hos leverantörer samt förbättrad
transporteffektivitet. I arbetet med leveran-
törer prioriteras de aktörer som bidrar mest till
Ericssons utsläpp i leverantörskedjan, såsom
pressgjutning av aluminium samt tillverkning
av kretskort och integrerade kretsar.
Utsläppen från tjänsteresor bedöms öka
jämfört med basåret 2020, som påverkades
av covid-19-pandemin, men förväntas inte
överstiga 50 % av nivåerna före pandemin.
De planerade åtgärderna bedöms sam-
mantaget bidra till en nettominskning av de
årliga Scope 3-utsläppen uppströms samt
utsläpp från transporter och uttjänta produk-
ter med cirka 1,3 miljoner ton, motsvarande
50 % fram till 2030.
Scope 3-utsläpp nedströms från
användning av sålda produkter
Ericsson utgår från tre huvudsakliga åtgärder
för att minska de indirekta nedströmsutsläppen
från användningen av Bolagets produkter.
Omfattningen av dessa åtgärder har bedömts
utifrån förväntad försäljning och beräknad
energiförbrukning för hårdvara och mjukvara.
Den första och mest betydande åtgärden,
som ligger inom Ericssons direkta kontroll,
är att förbättra energiprestandan i hårdvara,
mjukvara och tjänstelösningar. En central
resultatindikator är målet att minska den
genomsnittliga energiförbrukningen för
typiska
radiobasstationssiter
. Ericsson ger
också vägledning till kunder om hur energi-
optimerade nät kan planeras, byggas och
drivas. Denna åtgärd bedöms minska de
årliga växthusgasutsläppen med cirka
8,6 miljoner ton till 2030.
Den andra åtgärden avser att stödja
kundernas övergång till förnybar el. Även
om Ericsson inte direkt kan påverka beslut
om elinköp, underlättar Bolaget denna
omställning genom att möjliggöra integre-
ring av förnybara lösningar, såsom sol- och
vindkraft, vid
radiobasstationssiter
. Ericssons
omställningsplan baseras på en försiktig
uppskattning om att kunderna i genomsnitt
kommer att använda cirka 50 % förnybar el år
2030, vilket är lägre än prognoser från GSMA
(Global System for Mobile Communications
Association). Denna åtgärd bedöms minska
de årliga utsläppen med cirka 5,1 miljoner ton.
En tredje faktor avser den förväntade
ökningen av förnybar energi i nationella elnät
som försörjer mobilnäten. Denna utveckling
påverkas av externa faktorer, såsom nationell
energipolitik, och är därför förenad med stor
osäkerhet. Beroende på scenario kan denna
faktor bidra till årliga utsläppsminskningar i
intervallet noll till 6,3 miljoner ton.
Sammantaget bedöms dessa åtgärder
och faktorer bidra till en nettominskning av
de årliga Scope 3-utsläppen nedströms från
användningen av sålda produkter med mellan
13,7 och 20,0 miljoner ton, motsvarande 50 %
till 73 % fram till 2030.
Finansiella resurser som avsatts
till omställningsplanen
Klimatrelaterade åtgärder och initiativ är
integrerade i Ericssons löpande verksamhet
och affärsplanering. Åtgärder för att minska
utsläppen i den egna verksamheten medför
för närvarande inga väsentliga kapital- eller
driftsutgifter som motiverar separat redo-
visning. Den största utsläppskällan, utsläpp
nedströms från användningen av sålda pro-
dukter, hanteras främst genom förbättrad
energiprestanda hos produkterna, till följd av
FoU-aktiviteter, samt genom kundrelaterade
faktorer såsom användning av förnybar el.
En del av Ericssons FoU-investeringar
som syftar till att förbättra energiprestandan
i beﬁntliga och framtida produkter ﬁnansie-
ras genom gröna obligationer. Under 2023
emitterade Ericsson sin första gröna obliga-
tion om 500 miljoner euro inom ramverket
för grön ﬁnansiering, och vid utgången av
2024 hade samtliga intäkter allokerats till
FoU kring hård- och mjukvara för att stödja
Ericssons mål att minska energiförbrukningen
i typiska
radiobasstationssiter
. De totala
utgifterna för FoU redovisas på sidan 14 i
förvaltningsberättelsen.
Bolagets verksamhet omfattas enbart i
begränsad utsträckning av de delegerade för-
ordningarna till EU-taxonomin om begräns-
ning av eller anpassning till klimatförändring-
arna. Följaktligen planeras för närvarande inga
väsentliga investeringar för att göra verksam-
heten förenlig med taxonomikriterierna för
dessa miljömål.
Inlåsta utsläpp
Kumulativa inlåsta växthusgasutsläpp från
Ericssons egen verksamhet bedöms inte vara
väsentliga, eftersom Ericsson inte har några
utsläppsintensiva tillgångar. Inlåsta utsläpp
från användningsfasen av sålda produkter
påverkas av den el som krävs för att driva
kundernas nät och därmed av kundernas val
av energikällor.
Överensstämmelse med EU:s
Parisanpassade referensvärden
Baserat på de exkluderingskriterierna som
anges i relevant förordning har Ericsson
bedömt att Bolaget inte är föremål för
exkludering från EU:s Parisanpassade
referensvärden.
Styrning avseende omställningsplanen
Omställningsplanen utvärderades och
antogs av en grupp högre chefer från
affärssegment
en Networks, Cloud Software
and Services, samt koncernfunktionerna för
ﬁnans, fastigheter, inköp och hållbarhet. Den
presenterades därefter för relevanta medlem-
mar i koncernledningen. Planen och de under-
liggande antagandena kommer regelbundet
att ses över och vid behov uppdateras för att
spegla större förändringar i verksamheten.
Bolaget bedömer att åtgärder kopplade till
omställningen till nettonollutsläpp inte kommer
att leda till väsentlig negativ påverkan på den
egna arbetskraften.
–8 600
–70
–5 100
–1 300
–37
30 000
Transporter och från
uttjänta produkter
Scope 3 uppströms
Direkta utsläpp
Scope 1
Förbättrad
energiprestanda i
portföljen
Mindre utsläpps-
intensiva elnät
Indirekta utsläpp
Scope 2
Kunders inköp av
förnybar energi
Basår 2020
15 000
Målår 2030
3 000
Målår 2040
Scope 3 nedströms
Omställningsplan för nettonollutsläpp
– Åtgärder för utsläppsminskningar (tusen ton CO
2
e
1)
)
1)
Värdena är avrundade och kan därför avvika marginellt från de SBTi-validerade målvärdena, uttryckta i ton koldioxidekvivalenter (CO
2
e), som visas på sidan 110.
–50 %
–6 300
107
Ericsson 2025
Förvaltningsberättelse – Hållbarhetsrapport
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
Mål
Ericsson har satt både kort- och långsiktiga
mål för att minska sina utsläpp. Målen och
baslinjen är koncernövergripande och har
validerats av SBTi som i linje med 1,5 C-målet.
Utsläppsminskningar – kort sikt
Halvera de totala utsläppen i värdekedjan till
2030, vilket omfattar en minskning av Scope
1- och Scope 2-utsläpp (marknadsbaserade)
med 90 % samt en minskning av de totala
Scope 3-utsläppen med 50 %.
Utsläppsminskningar – lång sikt
Uppnå nettonollutsläpp i värdekedjan till
2040. Detta innebär en minskning av utsläp-
pen med minst 90 % i Scope 1, Scope 2
(marknadsbaserade) och relevanta Scope
3-kategorier jämfört med basåret 2020. För
de återstående utsläppen, högst 10 %, kan
teknik för upptagning och lagring av koldioxid
eller andra metoder för permanent bortta-
gande användas.
Basåret 2020 påverkades av den globala
covid-19-pandemin. Ericsson har därefter
förvärvat ytterligare verksamheter. Effekten
av dessa förändringar på koncernens totala
växthusgasutsläpp har dock inte bedömts
vara tillräckligt väsentlig för att motivera en
omräkning av basårets utsläpp.
Mål för portföljens energiprestanda
Minska energiförbrukningen för typiska radiobasstationssiter med 40 % till 2025, nu förlängt till 50 % till 2027.
Omfattning
Basår
Mål 2025
Mål 2027
Utfall senaste året
SBTi-status
Typiska basstationssiter
2021
–40 %
–50 %
–41 %
Ej validerat
Detta mål understödjer det långsiktiga nettonollmålet och adresserar nedströms växthusgasutsläpp genom att minska energiförbrukningen i kundernas mobilnät. Det ursprungliga målet var att minska
energiförbrukningen för typiska radiobasstationssiter med 40 % till 2025, jämfört med basåret 2021. Eftersom denna målnivå har uppnåtts har målet utökats till en minskning med 50 % till 2027.
Energiförbrukningen mäts i kilowattimmar (kWh) och målvärdet uttrycks som genomsnittlig potentiell minskning för typiska radiobasstationssiter i landsbygdsområden, stadsnära områden och städer,
för en typisk leverantör av kommunikationstjänster i Europa.
Målet är utformat för att mäta Ericssons förmåga att tillhandahålla energieffektiva hårdvaru- och mjukvarulösningar till sina kunder. Det mäter minskad energiförbrukning, jämfört med basåret, för de lösningar
med bäst prestanda under rapporteringsåret. Minskningarna motsvarar den maximala potentialen för möjliga energibesparingar för respektive år baserat på den teknologi som vid tidpunkten fanns tillgänglig.
Mål för inbäddade växthusgasutsläpp i portföljen
Minska de inbäddade växthusgasutsläppen i nätutrustning på typiska radiobasstationssiter med 50 % till 2027.
Omfattning
Basår
Målår
Mål
Utfall senaste året
SBTi-status
Typiska nätbasstationssiter
2021
2027
– 50 %
–
1)
Ej validerat
Detta mål understödjer Ericssons långsiktiga nettonollmålet genom att åtgärda uppströms växthusgasutsläpp inbäddade i nätutrustning som används i kundernas mobilnät. Det innebär att minska
de inbäddade koldioxidutsläppen som härrör från verksamheter uppströms och från Ericssons egen verksamhet, främst relaterat till material, tillverknings- och monteringsprocesser samt transporter,
för typiska radiobasstationssiter med 50 % till 2027, jämfört med basåret 2021.
Basåret ligger före den externa kommunikationen av målet och valdes för att överensstämma med den period då det interna arbetet med att bedöma de inbäddade koldioxidutsläppen från typiska bassta-
tionssiter påbörjades. Den tillhörande mätmetoden har sedan dess mognat och är nu anpassad till en extern ITU-standard. Därtill är den interna implementeringen tillräckligt robust för att stödja extern målsätt-
ning och rapportering. Utsläppen mäts i ton koldioxidekvivalenter (tCO
2
e), och resultatet uttrycks som genomsnittet av potentiella minskningar för typiska radiobasstationssiter i landsbygdsområden, stadsnära
områden och städer för en typisk leverantör av kommunikationstjänster i Europa. Målet är utformat för att mäta Ericssons förmåga att leverera hårdvara med mindre inbäddad koldioxid till sina kunder. Det mäter
minskningen av inbäddade koldioxidutsläpp jämfört med basåret, från en modellerad kombination av utrustning vid en typisk basstationssite baserat på den senaste utrustning som ﬁnns tillgänglig.
1)
Extern rapportering av utfall kommer ske från räkenskapsåret 2026.
Mål för samarbete med leverantörer
350 leverantörer ska ha satt egna utsläppsminskningsmål i linje med 1,5 C-målet till 2025.
Omfattning
Basår
Startvärde
Målår
Mål
Utfall senaste året
SBTi-status
Direkta leverantörer
2021
5
2025
350
409
Ej validerat
Detta mål understödjer det långsiktiga nettonollmålet och fokuserar på uppströms växthusgasutsläpp. 350 direktleverantörer med höga utsläpp och strategiskt viktiga direktleverantörer ska sätta egna 1,5 C-för-
enliga mål för att minska utsläppen, vilket även innefattar ett åtagande om att halvera utsläppen inom relevanta scope till 2030. Målen ska offentliggöras och leverantörerna måste förbinda sig
att rapportera på utvecklingen en gång om året för att målen ska räknas som kvaliﬁcerade av Ericsson.
Vidtagna åtgärder
Scope 1 – direkta utsläpp
Scope 1-utsläppen minskade med cirka 12 %
jämfört med 2024. Minskningen berodde
främst på en minskad servicefordonsﬂotta
samt en ökad andel elfordon. Uppvärmnings-
relaterade utsläpp från egna anläggningar
var i stort sett oförändrade.
Scope 2 – indirekta utsläpp
De marknadsbaserade Scope 2-utsläppen
minskade med cirka 25 % jämfört med 2024.
Minskningen berodde främst på en lägre total
energiförbrukning i den egna verksamheten,
till följd av stängning av vissa anläggningar
och genomförda energieffektiviseringsåt-
gärder, samt en ökad andel inköpt förnybar
energi, särskilt i länder där andelen förnybar
energi i de nationella elnäten är lägre.
Uppströms Scope 3-utsläpp, samt från
transporter och uttjänta produkter
Utsläppen från inköpta varor och tjänster,
som utgör den största bidragande posten till
uppströms Scope 3-utsläpp, ökade med cirka
2 % jämfört med 2024. Under året bidrog
lägre levererade hårdvaruvolymer samt för-
bättringar i produktdesign, såsom minskad
vikt och storlek, till lägre utsläpp. Ericssons
fortsatta arbete med att samla in mer detal-
jerade energidata från huvudsakliga leve-
rantörer av hårdvara har också gett resultat.
Förbättrad datakvalitet har lett till mer exakta
och mindre försiktiga uppskattningar av
utsläpp jämfört med tidigare år. Samtidigt
ökade utsläppen från inköpta fälttjänster i en
motsvarande omfattning, vilket sammanta-
get ledde till i en marginell ökning av de totala
utsläppen uppströms.
Även om ytterligare databehandlings-
kapacitet köptes in från externa leverantörer,
delvis till följd av ökad användning av AI i den
interna verksamheten, visar leverantörsrap-
porterade uppgifter om energimix att dessa
utsläpp för närvarande utgör en begränsad
andel av Bolagets totala utsläpp i värde-
kedjan. Eftersom den AI-relaterade arbets-
belastningen förväntas öka följs energiför-
brukning och utsläpp upp kontinuerligt.
Ericsson överträffade även sitt mål för
samarbete med leverantörer för 2025, då
ﬂer än 400 direkta leverantörer med höga
utsläpp och strategisk betydelse har satt
egna utsläppsminskningsmål i linje med
1,5 C-målet.
Dessa insatser har stärkt Ericssons arbete
med att minska utsläppen i leverantörs-
kedjan och samtidigt ökat tillförlitligheten
i uppströms utsläppsdata. Som ett led i
arbetet mot det långsiktiga nettonollmålet
har Ericsson satt ett nytt mål att minska de
inbäddade växthusgasutsläppen i typiska
radiobasstationssiter med 50 % till 2027,
jämfört med basåret 2021. Målet omfattar
inbäddade koldioxidutsläpp från uppströms-
aktiviteter och den egna verksamheten,
främst kopplade till material, tillverkning och
montering samt transporter, och är beroende
av fortsatt samarbete med leverantörer,
vidare förbättringar av produktdesign och
ökad datakvalitet.
108
Ericsson 2025
Förvaltningsberättelse – Hållbarhetsrapport
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
Organisation
Beskrivning
European Green Digital Coalition
Ett initiativ av en grupp IKT-företag, som stöds av EU-kommissionen och Europaparlamentet. Det syftar till att främja och utnyttja
den potential för utsläppsminskningar som digitala lösningar kan ha inom andra branscher.
Exponential Roadmap Initiative
Ett initiativ som samlar företag som åtar sig att begränsa den globala uppvärmningen till 1,5 C. Syftet är att påskynda klimatåtgärder
och lösningar, integrera klimatfrågorna i strategier och främja klimatåtgärder i samhället, med målet att halvera utsläppen till 2030.
Initiativet är en ackrediterad partner till FN:s kampanj Race to Zero som samlar ledare för att bekämpa klimatförändringarna.
World Economic Forum –
Alliance of CEO Climate Leaders
En global sammanslutning av företagsledare som arbetar för klimatåtgärder inom alla branscher och samarbetar med beslutsfattare
för att hjälpa till att genomföra omställningen till en ekonomi med nettonollutsläpp.
Energianvändning och energimix i den egna verksamheten
1)
MWh
2025
2024
2023
Fossila källor
Bränsleförbrukning från kol och kolprodukter
–
–
–
Bränsleförbrukning från råolja och petroleumprodukter
2)
29 246
34 321
63 525
Bränsleförbrukning från naturgas
35 215
39 287
45 127
Bränsleförbrukning från andra fossila källor
–
–
–
Inköpt eller förvärvad elektricitet
53 363
76 174
76 047
Inköpt eller förvärvad värme
18 915
19 339
19 090
Inköpt eller förvärvad ånga
–
–
–
Inköpt eller förvärvad kylning
90 709
103 692
51 534
A. Total användning av fossil energi
227
448
272 811
255 323
Andel fossila källor i total energiförbrukning
33 %
36 %
34 %
Andel fossila källor i total elförbrukning
10 %
14 %
13 %
Kärnenergikällor
Bränsleförbrukning från kärnenergikällor
–
–
–
Inköpt eller förvärvad elektricitet
7 252
13 410
13 906
B. Total energiförbrukning från kärnenergikällor
7
252
13 410
13 906
Andel kärnenergikällor i total energiförbrukning
1 %
2 %
2 %
Andel kärnenergikällor i total elförbrukning
1 %
2 %
2 %
Förnybara källor
Bränsleförbrukning från förnybara källor
–
–
–
Inköpt eller förvärvad elektricitet
457 585
463 920
478 866
Inköpt eller förvärvad värme
–
–
–
Inköpt eller förvärvad ånga
–
–
–
Inköpt eller förvärvad kylning
–
–
–
Förbrukning av egenproducerad förnybar icke-bränslebaserad energi
1 717
1 730
1 621
C. Total förbrukning av förnybar energi
459
302
465 650
480 487
Andel förnybara källor i total energiförbrukning
66 %
62 %
64 %
Andel förnybara källor i total elförbrukning
88 %
84 %
84 %
D. Total energiförbrukning (A+B+C)
694
002
751 871
749 716
1)
Denna information är föremål för mätosäkerhet eftersom energiförbrukningen i fastigheter bygger på delvis uppskattade värden. Cirka 12 % (12 %) av total rapporterad energiförbrukning från fastigheter
har uppskattats genom att värden från fastigheter med uppmätt förbrukning extrapolerats.
2)
Denna information är föremål för mätosäkerhet eftersom bränsleförbrukningen från servicefordonsﬂottan delvis beräknas baserat på data från fordonens telematik och delvis baserat på kontrakterade
årliga miltal för leasingfordon som inte har telematik installerad.
Nedströms Scope 3-utsläpp från
användning av sålda produkter
Utsläppen från användningen av sålda
produkter minskade med 11 % jämfört med
2024. Lägre levererade hårdvaruvolymer i
kombination med fortsatta förbättringar av
portföljens energiprestanda, bidrog till en
lägre total energiförbrukning och därmed
till minskade utsläpp. Samtidigt fortsatte
Ericssons kunder att öka sin användning av
förnybar energi för att driva mobilnäten, och
utsläppsfaktorerna för elnäten förbättrades,
vilket ytterligare bidrog till minskningen av
de totala utsläppen från användningsfasen.
Under 2025 uppnådde Ericsson målet
att minska energiförbrukningen för typiska
radiobasstationssiter med 40 % jämfört
med basåret 2021. Mot denna bakgrund har
Bolaget satt ett nytt mål om en minskning
med 50 % till 2027, med samma basår.
Ericsson tillhandahåller lösningar som
integrerar AI i mobilnäten. Dessa lösningar
används främst för att optimera nätpres-
tanda och automatisera driften och har en
betydande potential att bidra till effektivare
drift och energianvändning.
Utbildning och ökad medvetenhet
Ett ramverk ﬁnns på plats för att stärka med-
arbetarnas kompetens inom klimatföränd-
ringar, med utgångspunkt i behoven för res-
pektive roll. Introduktions- och grundutbild-
ning är tillgänglig för samtliga medarbetare.
Leverantörer erbjuds även utbildning inom
ramen för Ericssons leverantörssamarbeten,
inklusive utbildningsmoduler som syftar till
att hjälpa inköpspersonal i förståelsen av
miljökrav och att vägleda leverantörer i
arbetet med klimatåtgärder.
Energicertiﬁering av produkter
Merparten av Ericssons produktportfölj
omfattas inte av tredjepartscertiﬁeringar för
energieffektivitet, eftersom produkterna nor-
malt inte är kvaliﬁcerade för sådana certiﬁe-
ringar då de inte utgör konsumentelektronik.
Samarbeten och partnerskap
Som en allmän princip måste klimatrelaterade
åtaganden och samarbeten baseras på ett
vetenskapligt förhållningssätt för att Bolaget
ska överväga att stödja eller delta i dem. De
viktigaste externa samarbetena som rör
begränsning av klimatförändringar listas nedan.
109
Ericsson 2025
Förvaltningsberättelse – Hållbarhetsrapport
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
Växthusgasutsläpp i Scope 1, 2, 3 och totala bruttoväxthusgasutsläpp
Retroaktivt
Delmål och målår
Ton CO
2
e
2025
% 2025/2024
2024
2023
Basår 2020
2030
2040
Scope 1-växthusgasutsläpp
1)
Bränsle till servicefordonsﬂottan
7
113
–15
%
8 386
16 039
32 967
e/t
e/t
Stationär förbränning samt köldmedier
8
214
–8
%
8 953
10 990
6 673
e/t
e/t
Totala växthusgasutsläpp Scope 1
15 327
–12
%
17 340
27 029
39 640
10 000
10 000
varav från reglerade handelssystem
0 %
0 %
0 %
0 %
0 %
e/t
e/t
Scope 2-växthusgasutsläpp
1)
Platsbaserade växthusgasutsläpp
100
377
–14
%
116 454
136 628
155 934
e/t
e/t
Marknadsbaserade växthusgasutsläpp
25
405
–25
%
34 007
42 251
73 700
1 500
1 500
Betydande växthusgasutsläpp inom Scope 3
2)
Uppströms
Inköpta varor och tjänster
1
242
800
2
%
1 220 000
1 751 600
2 261 000
15 000 000
3 000 000
Kapitalvaror
29
300
–11
%
33 100
37 800
43 000
Bränsle- och energirelaterade verksamheter:
17
100
–19
%
21 100
19 700
30 600
Uppströms transporter
121
500
–16
%
144 200
164 800
199 800
Avfall från den egna verksamheten
800
0
%
800
1 000
2 400
Tjänsteresor
47
303
–13
%
54 215
52 599
14 122
Anställdas pendling
48
700
–6
%
51 700
49 000
36 900
Nedströms
Nedströms transporter
5
600
–76
%
23 710
21 158
7 194
Användning av sålda produkter
15
248
200
–11
%
17 142 500
29 658 200
27 281 100
Hantering av uttjänta sålda produkter
19
700
–10
%
21 900
27 300
33 000
Totala växthusgasutsläpp Scope 3
16 781 003
–10
%
18 713 225
31 783 157
29 909 116
15 000 000
3 000 000
Totala växthusgasutsläpp (platsbaserade)
16 896 707
–10
%
18 847 019
31 946 814
30 104 690
e/t
e/t
Totala växthusgasutsläpp (marknadsbaserade)
16 821 735
–10
%
18 764 572
31 852 437
30 022 456
15 011 500
3 011 500
1)
Eftersom den underliggande energiförbrukningen delvis är uppskattad är utsläppen av växthusgaser i Scope 1 och 2 föremål för mätosäkerheter.
2)
Scope 3-utsläpp är föremål för höga nivåer av mätosäkerhet och har beräknats baserat på information som erhållits från aktörer i värdekedjan. En mer detaljerad beskrivning av metoderna
för redovisning av växthusgaser ﬁnns på nästa sida.
Typ av inköpta instrument för förnybar energi
MWh
2025
2024
2023
Fristående energicertiﬁkat, I-REC
76
450
73 000
80 122
Fristående energicertiﬁkat, US-REC
12
000
5 000
36 740
Fristående energicertiﬁkat, GoO
256
098
258 600
244 600
Projektspeciﬁka instrument med avtal
113
037
127 320
117 404
Totalt
457 585
463 920
478 866
Energiintensitet i verksamheter med hög klimatpåverkan
MWh/nettoomsättning MSEK
2025
2024
2023
Verksamheter med hög klimatpåverkan
1)
0,93
1,02
0,98
Övriga verksamheter
4,02
4,13
3,85
Alla verksamheter
2,93
3,03
2,84
1)
Ericsson genererar intäkter från tillverkning och försäljning av datorprodukter, elektroniska och optiska produkter, i synnerhet kommunikationsutrustning. Dessa verksamheter klassiﬁceras som sektorer
med hög klimatpåverkan enligt förordning (EU) nr 2022/1288. Därför redovisar Ericsson sin energiintensitet förknippad med dessa verksamheter. Mätetalet beräknas genom att dividera den totala energi-
förbrukningen vid Ericssons tillverkningsanläggningar och lager (täljare) med total omsättning som härrör från tillverkning av elektriska och elektroniska produkter (CE 1.2) (nämnare), som redovisas i avsnittet
EU-taxonomin för hållbara verksamheter
. Denna omsättning inkluderas i sin tur i posten ”Hårdvara”, som den presenteras i not B2 i koncernens ﬁnansiella rapporter. Det bör noteras att en betydande andel
av Ericssons elektroniska utrustning tillverkas av tredjepartsleverantörer, vilkas energiförbrukning inte omfattas av detta mätetal.
Utsläppsintensitet per scope
Ton CO
2
e/nettoomsättning i MSEK
1)
2025
2024
2023
Scope 1
0,06
0,07
0,10
Scope 2 (platsbaserade)
0,42
0,47
0,52
Scope 2 (marknadsbaserade)
0,11
0,14
0,16
Scope 3 – Uppströms
6,37
6,15
7,88
Scope 3 – Nedströms
64,53
69,34
112,80
Samtliga scope (platsbaserade)
71
,
39
76,03
121,31
Samtliga scope (marknadsbaserad)
71
,
07
75,70
120,95
1)
Som redovisats i koncernens resultaträkning på sidan 29.
110
Ericsson 2025
Förvaltningsberättelse – Hållbarhetsrapport
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
Upptag av växthusgaser och
koldioxidkrediter
Inga koldioxidkrediter köptes under 2025.
Ericsson avser att använda tekniker för koldi-
oxidupptagning för att neutralisera den del
av värdekedjans utsläpp som inte går att und-
vika, i syfte att nå sitt nettonollmål till 2040.
Intern koldioxidprissättning
Ericsson tillämpar för närvarande inte ett
internt koldioxidpris som leder till interna
överföringar av medel eller som används vid
upprättandet av de ﬁnansiella rapporterna.
Redovisningsmetoder för
växthusgasutsläpp
Utsläpp redovisas enligt GHG-protokollet
och baseras på samma konsolideringsmetod
som tillämpas i de ﬁnansiella rapporterna.
Om Ericsson skulle erhålla operativ kontroll
över en enhet eller anläggningstillgång som
inte konsolideras ﬁnansiellt, skulle relaterade
Scope 1- och Scope 2-utsläpp inkluderas
baserat på operativ kontroll snarare än an-
delen eget kapital. Under rapporteringsåret
fanns inga sådana arrangemang och de
operativa avgränsningarna var oförändrade
jämfört med föregående period.
Utsläppsberäkningarna baseras på
senast tillgängliga data per bokslutsda-
tum som kompletteras med extrapolerade
uppskattningar för perioder utan uppmätta
data. Utsläppen rapporteras som koldioxi-
dekvivalenter och omfattar koldioxid (CO
2
),
metan (CH
4
), kväveoxid (N
2
O), ﬂuorkolvä-
ten (HFC:er) och perﬂuorerade kemikalier
(PFC:er), svavelhexaﬂuorid (SF
6
) och kväve-
triﬂuorid (NF
3
). De mest väsentliga utsläpps-
faktorerna som tillämpats anges i bilaga 4.
Scope 1
Förbrukade bränslevolymer och köldmedier
multipliceras med tillämpliga utsläppsfak-
torer för att beräkna utsläppen. Bränsleför-
brukningen i tjänstebilsﬂottan beräknas med
hjälp av en kombination av telematikdata och
interna uppskattningar. För leasade fordon
som saknar telematik uppskattas förbruk-
ningen utifrån kontrakterad årlig körsträcka
och interna bedömningar av körda sträckor.
Scope 2
Volymer av inköpt energi omvandlas till
utsläpp med hjälp av landsspeciﬁka genom-
snittsfaktorer för platsbaserade beräkningar.
För marknadsbaserade beräkningar base-
ras utsläppsfaktorerna på residualmix samt
inköpt förnybar energi. Mer information ﬁnns
i delavsnittet
Energianvändning och energi-
mix i den egna verksamheten
.
Scope 3
Utsläppsfaktorer för kategorierna kapitalva-
ror, bränsle- och energirelaterade verksamhe-
ter, avfall från den egna verksamheten samt
hantering av uttjänta sålda produkter baseras
i huvudsak på interna studier och Ericssons
livscykelanalyser av produkters koldioxid-
avtryck. Dessa faktorer multipliceras med
relevanta aktivitetsdata för att uppskatta de
årliga utsläppen.
Utsläpp i kategorin inköpta varor och
tjänster uppskattas utifrån vagga-till-grind-
utsläpp per produkt, baserat på material-
sammansättning och leverantörsspeciﬁka
utsläppsfaktorer från primära och sekundära
datakällor. Utsläppen per enhet multipliceras
med antalet levererade enheter. I denna kate-
gori ingår även utsläpp från externt inköpt
molnlagring och processorkapacitet.
Utsläpp från transporter uppströms upp-
skattas med hjälp av en kombination av
utgiftsbaserade data och beräkningar bas-
erade på fraktvikter och transportavstånd
som Ericsson betalar för.
Utsläpp från tjänsteresor beräknas huvud-
sakligen utifrån uppgifter om ﬂygsträcka,
avstånd och biljettklass. Utsläpp från hotel-
lövernattningar uppskattas baserat på
resekostnader. Utsläppen från anställdas
pendling baseras på undersökningar av
medarbetarnas vanor kring pendling och
distansarbete.
Livstidsutsläpp från produkter i kategorin
användning av sålda produkter uppskattas
och redovisas i sin helhet det år produkterna
säljs, med antagande om en genomsnittlig
produktlivslängd på 10 år. Utsläppen under
användningsfasen beräknas utifrån den
aktuella energimixen i de marknader som
betjänas, eller utifrån kundspeciﬁk energi-
mix när sådan information ﬁnns offentligt
tillgänglig. Framtida förändringar i elnätens
utsläppsfaktorer eller kundernas energimix
beaktas inte.
Utsläpp från nedströms transporter
beräknas huvudsakligen utifrån fraktvikter
och transportavstånd där transporten betalas
av kunden.
Resterande Scope 3-kategorier har inte
bedömts vara väsentliga och redovisas därför
inte. De redovisade uppgifterna är behäftade
med osäkerhet till följd av databegränsningar
och bör betraktas som uppskattningar snar-
are än exakta värden. I tillhörande tabell
sammanfattas Ericssons redovisningsmeto-
der för Scope 3 samt de uppskattade osäker-
hetsnivåerna per kategori.
Scope 3-kategori
Redovisningsmetod/Motivering till exkludering
Primärdatabaserad andel (%)
Mätosäkerhet
1)
1.
Inköpta varor och tjänster
Genomsnittsdata
52 %
Måttlig
2.
Kapitalvaror
Genomsnittsdata
0 %
Hög
3.
Bränsle- och energirelaterade verksamheter
Hybridmetod
70 %
Måttlig
4.
Uppströms transporter
Genomsnittsdata
38 %
Måttlig
5.
Avfall från den egna verksamheten
Genomsnittsdata
0 %
Hög
6.
Tjänsteresor
Leverantörsspeciﬁk
90 %
Låg
7.
Anställdas pendling
Genomsnittsdata
0 %
Hög
8.
Leasade tillgångar – uppströms
Leasade tillgångar
2)
ingår i Scope 1- och 2-utsläpp
e/t
e/t
9.
Nedströms transport
Hybridmetod
100 %
Låg
10. Bearbetning av sålda produkter
Ericssons produkter kräver ingen ytterligare bearbetning
e/t
e/t
11. Användning av sålda produkter
Utsläpp från den direkta användningsfasen genom en hybridmetod
25 %
Måttlig
12. Hantering av uttjänta sålda produkter
Genomsnittsdata
0 %
Hög
13. Leasade tillgångar – nedströms
Ericsson leasar inte ut tillgångar i någon betydande utsträckning
e/t
e/t
14. Franchiseavtal
Ericsson har inte en affärsmodell som bygger på franchiseavtal
e/t
e/t
15. Investeringar
Ericsson gör inte ﬁnansiella investeringar i någon väsentlig utsträckning
e/t
e/t
1)
Deﬁnitioner av nivåer av mätosäkerhet: Hög: utsläpp modelleras fram helt eller främst med hjälp av indirekta uppgifter. Måttlig: utsläpp modelleras delvis fram med hjälp av indirekta uppgifter och delvis
baserat på data som inhämtas direkt från partners i värdekedjan eller interna primärdata. Låg: utsläpp baseras primärt på data som inhämtas direkt från partners i värdekedjan eller interna primärdata.
2)
Huvudsakligen hyrda lokaler och servicefordon.
111
Ericsson 2025
Förvaltningsberättelse – Hållbarhetsrapport
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
De ﬂesta elektroniska komponenter inne-
håller små mängder av ämnen som inger
betänkligheter, och i vissa fall särskilt farliga
ämnen. Dessa ämnen används i komponent-
tillverkningen och är därför inbäddade i de
färdiga produkter som Ericsson säljer. Om
ämnena inte omhändertas eller hanteras
korrekt när produkterna är uttjänta kan de
läcka ut i miljön och skada ekosystem och
människors hälsa.
Detta innebär en potentiell negativ
påverkan av systemisk karaktär, som främst
uppstår uppströms i värdekedjan där ämnena
används i komponenttillverkningen, samt
nedströms om produkter inte återvinns på
rätt sätt. Ericssons egen verksamhet omfattar
främst montering av komponenter och inne-
bär därför inte att några betydande mängder
av dessa ämnen tillförs. Risk för påverkan
förekommer i nuläget, men bedöms minska
på medellång till lång sikt, förutsatt att
Ericsson fortsätter att fasa ut några av dessa
ämnen från sina produkter.
Även om de inte har identiﬁerats som
väsentliga risker i väsentlighetsanalysen
utgör utvecklingen av nya regelverk, till exem-
pel förslag om att begränsa användningen
av PFAS
1)
inom EU, nya utmaningar som
Ericsson bevakar och integrerar i sin stra-
tegi. Beroende på de slutliga kraven kan en
sådan utveckling på lång sikt leda till högre
kostnader relaterade till regelefterlevnad,
ytterligare behov av forskning och utveckling
eller begränsningar i tillgången till alternativa
material.
Policy
Utöver Ericssons uppförandekod för affärs-
partners måste leverantörer med betydande
miljöpåverkan, såsom leverantörer av till-
verkningstjänster, frakt och logistik samt
nätutbyggnad, uppfylla ytterligare miljökrav.
Dessa innefattar efterlevnad av Ericssons
List of Banned and Restricted Substances,
som speciﬁcerar ämnen vars användning i
produkter eller produktion av komponenter
är förbjuden eller begränsad. Kraven omfat-
tar även ämnen som används i batterier och
förpackningar.
Strukturen och ämnesgrupperingen följer
standarden IEC 62474 (Material Declaration
for Products of and for the Electrotechnical
Industry) och omfattar ytterligare ämnen
som deﬁnierats av Ericsson. Förbjudna och
begränsade ämnen får inte avsiktligen till-
sättas i angivna tillämpningar, och ämnen
som står under bevakning bör substitueras
i förebyggande syfte. Mer information om
uppförandekoden för affärspartners ﬁnns i
avsnittet
Allmänna upplysninga
r
.
Vidtagna åtgärder
Materialdeklarationer
För att följa upp ämnessammansättningen
i inköpta komponenter och utrustning sam-
lar Ericsson in materialdeklarationer från
leverantörer. På begäran ska leverantörer
deklarera hela materialinnehållet, inklusive
ämnen på REACH
2)
-kandidatförteckningen
samt vissa råmaterial som deﬁnieras i EU:s
förteckning över kritiska råmaterial. Det ﬁnns
en rapporteringsprocess för SCIP
3)
för att
uppfylla kraven i EU:s avfallsdirektiv. Ericsson
samarbetar med hårdvaruleverantörer och
uppmuntrar till proaktiv utfasning av ämnen
som bevakas där så är möjligt.
Hantering av elektroniskt avfall
För att uppfylla sitt utökade producentan-
svar för elektrisk och elektronisk utrustning
erbjuder Ericsson sina kunder insamling av
uttjänta produkter genom sitt e-Waste
Management Program. Programmet bidrar
till att minska risken för att farliga ämnen i
produkterna hanteras eller bortskaffas på ett
sätt som kan orsaka föroreningar. Mer infor-
mation ﬁnns i avsnittet
Resursanvänd-
ning och cirkulär ekonomi
.
Miljöledningssystem
Ericssons miljöledningssystem är certiﬁe-
rat enligt standarden ISO 14001:2015 och
omfattar styrning, forskning, produkthante-
ring, utveckling, logistik, försäljning, instal-
lation samt underhåll av hårdvara, mjuk-
vara, tjänster och lösningar inom IKT. Det
är integrerat i Ericsson Group Management
System och omfattar processer för revisioner,
utvärderingar och ledningsgenomgångar.
Miljöregelverk övervakas regelbundet på
landsnivå för att stödja lokal regelefterlevnad.
Det ﬁnns också ett riskhanteringsramverk
för miljörisker som är anpassat till Ericssons
övergripande riskhanteringsramverk. Med-
arbetare ska rapportera miljöincidenter via
Bolagets incidentrapporteringssystem och
leverantörer ska följa samma rutin, vilket
anges i uppförandekoden för affärspartners.
Regulatorisk övervakning
Under 2025 fortsatte Ericsson att följa den
regulatoriska utvecklingen kopplad till kemi-
kalier, såsom PFAS, på de marknader där
verksamheten bedrivs för att bedöma poten-
tiella konsekvenser för sin verksamhet och för
telekomsektorn.
Mål
Ericsson har inte satt mål för sin väsentliga
föroreningsrelaterade påverkan, men fort-
sätter att utvärdera om det skulle vara lämp-
ligt att sätta upp mål som en del av sin styr-
ning. Effektiviteten i Ericssons policyer och
åtgärder inom dessa områden följs delvis upp
genom insamling av materialdeklarationer
från leverantörerna.
Luftföroreningar från den egna
verksamheten
Även om utsläpp av luftföroreningar från
Ericssons verksamhet inte är kopplade till
någon väsentlig påverkan, risker eller möj-
ligheter redovisas de i bilaga 5, då denna
information ofta efterfrågas av externa
intressenter. Dessa utsläpp härrör främst
från förbränning av fossila bränslen i service-
fordonsﬂottan och från lokal uppvärmning på
anläggningarna.
De ﬂesta av Ericssons egna tillverknings-
anläggningar omfattas inte av regelverk som
rör luftföroreningar, såsom EU:s system för
handel med utsläppsrätter, direktivet om
industriutsläpp eller det europeiska registret
över utsläpp och överföringar av föroreningar.
Ericsson följer alla tillämpliga lokala regelverk
om kontroll och övervakning av utsläpp till luft.
Väsentlig påverkan, risker och möjligheter
ESRS-underämne
Påverkan, risk eller möjlighet
Typ
Påverkan sker
Ämnen som inger betänkligheter
och ämnen som inger mycket
stora betänkligheter
Ämnen som används
i elektroniktillverkning
Systemisk negativ påverkan
Uppströms, nedströms
E
Föroreningar
1)
Per- och polyﬂuorerade alkylsubstanser (PFAS) är en grupp kemikalier som bland annat används för att framställa ytbeläggningar av ﬂuorpolymerer och produkter som kan stå emot värme,
olja, stänk, fett och vatten, och som ﬁnns i en rad olika produkter, till exempel elektrisk utrustning och elektronik.
2)
Registration, Evaluation, Authorization and Restriction of Chemicals.
3)
Ämnen som inger betänkligheter i varor, som sådana eller i komplexa föremål (produkter).
112
Ericsson 2025
Förvaltningsberättelse – Hållbarhetsrapport
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
Ämnen som inger betänkligheter och
särskilt farliga ämnen
Ericsson erhåller information om ämnen i sina
komponenter genom materialdeklarationer
som samlats in från leverantörer. Med hänsyn
till det stora antalet komponenter och varia-
tioner mellan olika produkter är det för när-
varande svårt att sammanställa uppgifterna
på produkt- eller portföljnivå. Konsoliderade
uppgifter om volymer av ämnen som inger
betänkligheter respektive särskilt farliga
ämnen i produkter är därför inte tillgängliga.
Metoder för att sammanställa sådan informa-
tion på företagsnivå kommer att utvärderas
under de kommande åren, med beaktande
av att deﬁnitionen av ”ämnen som inger
betänkligheter” fortsatt utvecklas i relevanta
ramverk.
Miljöincidenter
Under 2025 inträffade 0 (0) större miljöin-
cidenter och Ericsson hade inte heller några
väsentliga drifts- eller kapitalutgifter relate-
rade till föroreningsincidenter eller förorenade
områden.
Väsentlig påverkan, risker och möjligheter
ESRS-underämne
Påverkan, risk eller möjlighet
Typ
Påverkan sker
Vatten
Vatten som används
i elektroniktillverkning
Systemisk negativ påverkan
Uppströms
E
Vatten- och marina resurser
Ericsson har identiﬁerat faktisk negativ
påverkan kopplad till vattenanvändning upp-
ströms i värdekedjan, främst inom halvledar-
tillverkning och mineralutvinning för produk-
tion av elektronisk utrustning. Påverkan sker
idag, är systemisk och bedöms kvarstå
på medellång till lång sikt.
Halvledartillverkningen kräver mycket
stora volymer ultrarent vatten och genererar
avloppsvatten som, om det inte behandlas
korrekt, kan påverka vattenkvaliteten. Gruv-
processer förbrukar och förorenar också söt-
vatten i olika led, med konsekvenser för både
tillgången och kvalitet i berörda områden.
Påverkan är kopplad till Ericssons affärsmo-
dell genom beroendet av globala leverantörer
av halvledare och råmaterial som används i
nätutrustning.
Ingen väsentlig vattenrelaterad påverkan
har identiﬁerats i Ericssons egen verksamhet
eller nedströms i värdekedjan. Vattenanvänd-
ningen i Ericssons anläggningar är begränsad
till sanitära ändamål och kommer huvudsak-
ligen från kommunal vattenförsörjning.
Vattenbrist i regioner där leverantörer
ﬁnns skulle på sikt kunna påverka tillgången
till kritiska insatsvaror, såsom halvledare och
mineraler. Flera regioner där leverantörer är
verksamma, däribland Sydostasien, väntas
utsättas för hög vattenstress på medellång till
lång sikt. Dessa risker bedöms för närvarande
inte vara väsentliga för Ericsson, men betrak-
tas som framväxande utmaningar som följs
inom ramen för Bolagets leverantörsstyrning
och långsiktiga strategi.
Policy
Leverantörer ska enligt Ericssons uppfö-
randekod för affärspartners minska använd-
ningen av naturresurser, inklusive vatten,
där detta är möjligt. Ericsson ställer ytterli-
gare miljökrav på leverantörer av hårdvara,
byggnadsarbeten, leverans av tjänster samt
nätunderhåll och nätutbyggnad, liksom på
leverantörer med förhöjda miljörisker. Dessa
ska också mäta och kontrollera vattenan-
vändningen, övervaka utsläpp till vatten och
säkerställa korrekt rening av avloppsvatten.
Om vattenförbrukning bedöms utgöra
en väsentlig miljöaspekt förväntas affärs-
partners ta fram en plan för vattenhantering.
Sådana planer bör syfta till att minska den
totala vattenförbrukningen och begränsa
miljöpåverkan. För leverantörer som omfattas
av dessa krav tillämpar Ericsson samma stan-
darder oavsett region, oavsett om de verkar i
områden med hög vattenstress eller inte, och
fokuserar istället på leverantörsspeciﬁk vat-
tenanvändning. Mer information om uppfö-
randekoden för affärspartners ﬁnns i avsnittet
Allmänna upplysningar
.
Vidtagna åtgärder
Ericsson genomför revisioner av direkta leve-
rantörer för att utvärdera om de följer uppfö-
randekoden för affärspartners, däribland de
miljökrav som beskrivs i avsnittet
Arbets-
tagare i värdekedjan
. Under 2025 identiﬁera-
des 0 (0) väsentliga brister kopplade till vat-
tenhantering vid dessa revisioner.
Mål
Ericsson har för närvarande inte satt några
mål avseende sin väsentliga påverkan kopp-
lad till vatten, men utvärderar löpande om det
är ändamålsenligt att införa mål inom ramen
för bolagets styrning. När det gäller direkta
leverantörer följs effektiviteten i relaterade
policyer och åtgärder upp bland annat genom
de leverantörsrevisioner som beskrivs ovan.
Vattenuttag
Ericsson redovisar vattenuttag och vattenin-
tensitet i den egna verksamheten i bilaga 5.
Upplysningarna är inte kopplade till någon
väsentlig påverkan, risk eller möjlighet, men
lämnas eftersom denna information ofta
efterfrågas av externa intressenter.
113
Ericsson 2025
Förvaltningsberättelse – Hållbarhetsrapport
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
E
Biologisk mångfald och ekosystem
Väsentlig påverkan, risker och möjligheter
ESRS-underämne
Påverkan, risk eller möjlighet
Typ
Påverkan sker
Resursinﬂöden och -utﬂöden
Metaller och mineraler
som används i elektroniktillverkning
Faktisk negativ påverkan
Uppströms, egen verksamhet
Avfall
Generering av elektroniskt avfall
Faktisk negativ påverkan
Uppströms, egen verksamhet, nedströms
E
Resursanvändning och cirkulär ekonomi
Som en del av väsentlighetsanalysen har
Ericsson bedömt Bolagets påverkan på bio-
logisk mångfald och ekosystem. De främsta
drivkrafterna som leder till förlust av biologisk
mångfald och försämring av ekosystem som
är kopplade till Ericssons direkta och indirekta
verksamheter är klimatförändringar, resurs-
användning och föroreningar. Denna påver-
kan och hur den hanteras beskrivs i andra
avsnitt av hållbarhetsrapporten.
Andra faktorer, såsom förändrad mark- och
havsanvändning, markförstöring, ökensprid-
ning och invasiva arter har inte bedömts som
väsentliga i Ericssons värdekedja.
Ericssons egna anläggningar är belägna i
stads- eller tätortsområden med begränsad
påverkan på markanvändning och omgiv-
ande ekosystem. Bolaget bistår kunder med
installation av telekommunikationsnät och
basstationssiter. Vid planering av installa-
tioner tillämpas standardprocedurer för att
minimera miljöpåverkan, bland annat genom
lokalisering som begränsar påverkan på mark
och omgivning.
Ericsson hanterar påverkan på biologisk
mångfald och ekosystem främst genom
åtgärder för att begränsa klimatförändringar,
minska föroreningar och ställa om till en mer
cirkulär affärsmodell. Biologisk mångfald och
ekosystem hanteras eller rapporteras därför
för närvarande inte som ett område.
Resursinﬂöden och resursutﬂöden
Produktion av hårdvara till mobilnät kräver
metaller och mineraler som järn, aluminium,
koppar och, om än i mindre volymer, sällsynta
jordartsmetaller och andra råmaterial. Utvin-
ning och bearbetning av dessa ändliga resur-
ser medför negativ miljöpåverkan och bidrar
till brist och utarmning av naturresurser glo-
balt. Påverkan är faktisk och bedöms kvarstå
på medellång till lång sikt. Den uppstår främst
uppströms i värdekedjan, där gruvdrift och
rafﬁnering sker.
Även om metaller som aluminium och
koppar i stor utsträckning återvinns är åter-
vinningsgraden för sällsynta jordartsmetaller
och vissa andra råmaterial låg och möjlighe-
terna till substitution begränsade, vilket inne-
bär ett fortsatt behov av primär utvinning.
Ericsson bearbetar inte råmaterial i den egna
verksamheten utan monterar huvudsakligen
komponenter, men kan genom produktdesign
påverka materialeffektivitet, återvinningsbar-
het, produktlivslängd och användningen av
återvunnet material. Ökad resurscirkularitet
medför även klimatfördelar, eftersom minskat
beroende av primära material minskar relate-
rade utsläpp uppströms.
Resursinﬂöden och resursutﬂöden bedöm-
des i den senaste väsentlighetsanalysen inte
utgöra en ﬁnansiellt väsentlig risk för Ericsson
i dagsläget. Den långsiktiga tillgången till
vissa metaller och mineraler är dock fortsatt
viktig att följa, eftersom den globala efterfrå-
gan kan påverka inköpsvillkor och leveran-
törskedjans resiliens. Löpande uppföljning av
dessa beroenden bidrar till att minska trycket
på ändliga resurser och säkerställa stabil till-
gång till material för elektroniktillverkning.
Avfall
Elektroniskt avfall är en av de snabbast väx-
ande avfallsﬂödena globalt, och nätutrust-
ning utgör en del av denna trend. Ineffektiva
produktionsprocesser och begränsad insam-
ling av uttjänt utrustning medför negativ
miljöpåverkan, inklusive risk för otillräcklig
avfallshantering och föroreningar.
Påverkan är faktisk och bedöms kvarstå
på medellång till lång sikt. Den uppstår både
uppströms och nedströms i värdekedjan.
Uppströms genereras avfall i tillverkningspro-
cesserna för komponenter. Nedströms utgör
återvinning och bearbetning av begagnad
utrustning utmaningar. Andelen nätutrust-
ning som Ericsson tar tillbaka är fortsatt låg,
bland annat eftersom produkterna ägs av
kunderna och ofta har ett andrahandsvärde.
Återförsäljning och andrahandsmarknader
kan visserligen förlänga produkternas livs-
längd men kan samtidigt minska spårbar-
heten därmed förutsättningarna för korrekt
materialåtervinning. Därför kan det antas att
viss utrustning återvinns under otillräckliga
miljömässiga förhållanden.
I den egna verksamheten genererar
Ericsson relativt begränsade avfallsvolymer.
Osålda och kasserade lagervaror utgör dock
en betydande intern avfallsström, även om
den är mindre än den kundägda uttjänta
utrustningen.
Risker kopplade till elektroniskt avfall
bedöms i dagsläget inte vara ﬁnansiellt
väsentliga för Ericsson. Mot bakgrund av
att de globala volymerna av elektroniskt
avfall förväntas öka är frågan dock fortsatt
viktig att följa. Förbättrade insamlings- och
behandlingsmetoder bidrar till mer ansvars-
full resurshantering, minskad miljöbelastning
och stärkt långsiktig motståndskraft i värde-
kedjan för elektronik.
Policy
I Ericssons hållbarhetspolicy anges Bolagets
principer för miljömässig hållbarhet. Policyn
säger att Ericsson ska tillhandahålla tjänster
för produktåtertagning till sina kunder som
en del av sitt utökade producentansvar samt
hjälpa kunderna att hantera uttjänta produk-
ter och lösningar.
Utöver Ericssons uppförandekod för affärs-
partners måste leverantörer med betydande
miljöpåverkan, såsom leverantörer av till-
verkningstjänster, frakt och logistik samt
nätutbyggnad, uppfylla ytterligare miljökrav.
Leverantörerna förväntas tillämpa ett syste-
matiskt tillvägagångssätt för att identiﬁera,
hantera, minska och på ett ansvarsfullt sätt
bortskaffa eller återvinna icke-farligt fast
avfall. De förväntas också bevara natur-
resurser, inklusive vatten, fossila bränslen,
mineraler och primära skogsprodukter genom
åtgärder som att förändra processer, byta ut
material, återanvända, bevara och återvinna,
där detta är möjligt.
Dessutom bör leverantörerna påvisa
att deras design och initiativ relaterade
till deras leverantörskedjor bidrar till att
minska miljöpåverkan under produkternas
hela livscykel. Detta ska ske med hänsyn till
114
Ericsson 2025
Förvaltningsberättelse – Hållbarhetsrapport
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
1)
Värdena är behäftade med stor mätosäkerhet, eftersom Ericsson för närvarande inte direkt mäter vikten på insatsmaterial. Istället baseras uppskattningarna på vikten och volymerna av sålda produkter
och kasserade lagervaror, vilket medför avvikande mättidpunkter. Andelen sekundära material härrör till stor del från globala genomsnittsvärden. Ericsson planerar att förﬁna sina mätmetoder framöver.
2)
Värdena är behäftade med stor mätosäkerhet. Ericsson planerar att förﬁna sina mätmetoder framöver.
energianvändning, materialförbrukning och
hantering av uttjänta produkter. Mer infor-
mation om uppförandekoden för affärspart-
ners och hållbarhetspolicyn ﬁnns i avsnittet
Allmänna upplysningar
.
Vidtagna åtgärder
Principer för produktdesign
Ericsson tillämpar principerna för Design for
Environment i hela produktutvecklingen.
Centrala krav omfattar bland annat mate-
rialmärkning och konstruktion för enkel
demontering för att underlätta underhåll och
materialåtervinning, samt krav på hållbarhet
för att möjliggöra lång produktlivslängd inom
ramen för kvalitetsledningen. Listor över för-
bjudna och begränsade ämnen samt krav på
materialdeklarationer, vilka beskrivs i avsnit-
tet
Föroreningar
, styr materialvalen i syfte
att säkerställa regelefterlevnad och förbättra
återvinningsbarheten.
Produkter som returneras genom pro-
grammet för elektroniskt avfall, viket beskrivs
nedan, har historiskt sett uppvisat en hög
återvinningsgrad, i genomsnitt över 90 %
de senaste åren. Ericsson arbetar även med
att minska produkternas vikt och storlek och
utvärdera mer hållbara materialalternativ
i linje med nettonollmålet. Detta bidrar till
effektivare resursanvändning och främjar
cirkularitet genom hela produktlivscykeln.
Renovering, återanvändning och reparation
Ericsson tillämpar ett strukturerad arbetssätt
för renovering och återanvändning inom sin
portfölj av supporttjänster. Gemensamma
lager och reservdelslösningar bidrar till att
begränsa behovet av nyproduktion, och auto-
matiserad felanalys av hårdvara minskar
onödiga utbyten av delar. Ericsson erbjuder
också reparationstjänster och möjliggör
återanvändning av återlämnad utrustning,
vilket kompletterar försäljningen av nya pro-
dukter och främjar cirkularitet genom hela
produktlivscykeln.
Hantering av elektroniskt avfall
Ericsson driver ett globalt program för elek-
troniskt avfall (e-Waste Management Pro-
gram) i samarbete med externa återvinnings-
företag, vilka måste uppfylla högt ställda
miljökrav. Inom ramen för programmet kan
kundägda produkter i slutet av livscykeln
samlas in, demonteras och materialåtervin-
nas för att minska miljöpåverkan. Ett begrän-
sat antal dotterbolag erbjuder återtagnings-
tjänster genom kollektiva insamlingssystem,
anpassade för respektive produktportfölj.
Eftersom utrustningen normalt ägs av kund-
erna är återtagningsvolymerna beroende
av deras deltagande i systemen.
Avfall från den egna verksamheten
Ericsson monterar huvudsakligen kompo-
nenter från leverantörer, och genererar därför
begränsade avfallsvolymer, främst kontors-
avfall samt restavfall från produktion och för-
packning. Under året har bolaget genomfört
ett riktat arbete för att bättre kvantiﬁera voly-
merna av osålda lagerartiklar som skrotas,
i syfte att successivt minska dessa volymer.
Ericsson har även fortsatt att driva program
för att minska mängden avfall och förbättra
avfallshanteringen på kontor och lager.
Kritiska mineraler
Ericsson hanterar risker kopplade till kritiska
mineraler, inklusive sällsynta jordartsmetaller,
inom ramen för sina ordinarie inköpsproces-
ser i syfte att säkerställa leveranssäkerhet
och tillgång till centrala insatsvaror. Eftersom
Ericsson köper komponenter och färdiga
produkter snarare än råmaterial är Bolagets
exponering mot dessa material indirekt och
uppstår huvudsakligen i leverantörskedjan.
För att upprätthålla leveranssäkerheten
segmenteras leverantörer efter hur verksam-
hetskritiska de är, baserat på inköpsvolym,
risknivå, beroenden och strategisk betydelse.
Störningsrisker hanteras genom alternativa
inköpskällor, strategiska buffertlager och
löpande övervakning av potentiella stör-
ningar. Övervakningen möjliggör identiﬁering
av leverantörer som påverkas av mänskligt
orsakade eller naturrelaterade händelser och
stödjer genomförandet av riskreducerande
åtgärder. Leverantörernas egna kontinuitets-
planer kan också beaktas för att ge en mer
detaljerad bild av potentiella sårbarheter.
Mål
Ericsson har för närvarande inte satt några
mål avseende sin väsentliga påverkan kopp-
lad till resursanvändning och cirkularitet, men
utvärderar löpande om det är ändamålsenligt
att införa mål inom ramen för bolagets styr-
ning. Effektiviteten i policyer och åtgärder
inom området följs upp delvis upp genom
Bolagets nyckeltal kopplade till elektroniskt
avfall som redovisas på nästa sida.
Resursinﬂöden
Ericsson arbetar, mot bakgrund av sin indi-
rekta exponering mot råmaterial via leveran-
törskedjan, för att förbättra insynen i materi-
alsammansättningen i inköpta produkter och
komponenter. För närvarande är tillgången
till leverantörsspeciﬁka uppgifter om andelen
sekundära råmaterial begränsad.
Nätutrustning består till största delen
av metaller. En analys av stycklistor (Bill of
Materials) för huvudsakliga produkter visar
att en typisk radio innehåller cirka 58 % alu-
minium, 10 % koppar, 8 % järn eller stål, 4 %
gummi och 3 % kisel. Resterande andel utgörs
av andra kompositmaterial, inklusive begrän-
sade mängder polymerer såsom polykarbo-
nater (plast) samt mindre än 1 % sällsynta
jordartsmetaller. Flera av dessa material är
klassiﬁcerade av EU som kritiska råmaterial.
Under 2025 uppgick den totala material-
användningen i Ericssons nätutrustning till
cirka 103 000 ton. Av detta utgjorde uppskatt-
ningsvis 3 000 ton (cirka 3 %) sekundära
material, inklusive återvunna eller återan-
vända komponenter
1)
. Uppskattningen base-
ras på data från huvudleverantörer samt på
globala genomsnittliga återvinningsnivåer
för de material som dominerar i Ericssons
volymprodukter. Uppgifterna är därför fortfa-
rande förenade med begränsningar i kvalitet
och detaljnivå, och metoden för mätning och
uppföljning kommer att vidareutvecklas.
Resursutﬂöden
Produkter och material
Primära resursutﬂöden från Ericssons egen
produktion och kontrakterad tillverkning
består av nätutrustning, såsom radiobasstat-
ioner, antenner, basband, kraftmoduler, routrar
och modem samt sitematerial som kablar,
batterier och tillhörande förpackningar. Samt-
liga produkter utvecklade av Ericsson följer
övergripande produktkrav och principerna
för Design for Environment, inklusive krav på
reparerbarhet, som beskrivs ovan.
Det ﬁnns inget etablerat branschmått för
förväntad genomsnittlig livslängd för nätut-
rustning, vilket innebär att jämförelser mellan
Ericssons hårdvara och konkurrenters inte är
möjliga. Ericssons nätutrustning omfattas
inte heller av något system för bedömning
av reparerbarhet, eftersom sådana system i
regel är utformade för konsumentelektronik.
Ericssons nätutrustning består huvudsak-
ligen av metaller som i stor utsträckning är
återvinningsbara. Baserat på data från mate-
rialåtervinning av egna produkter uppskattas
att 96 % av materialen är återvinningsbara
2)
.
Avfall
Ericssons väsentliga avfallsﬂöden utgörs av
kundägd uttjänt nätutrustning samt osålda
lager av liknande produkter som skrotas.
Båda ﬂödena består främst av elektroniskt
avfall som innehåller de material som anges
under delavsnittet
Resursinﬂöden
ovan.
115
Ericsson 2025
Förvaltningsberättelse – Hållbarhetsrapport
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
Avfall genererat i den egna verksamheten, per avfallshanteringsmetod
1)
Ton
2025
2024
2023
Total vikt på genererat avfall (A+B)
10 987
10 210
7 182
Avfall som avletts från bortskaffande
Farligt avfall
Förberedelse för återanvändning
2
0
–
Materialåtervinning
4
592
4 031
38
Andra återvinningsförfaranden
2
1
5
Icke-farligt avfall
Förberedelse för återanvändning
632
398
157
Materialåtervinning
3
159
3 138
3 435
Andra återvinningsförfaranden
111
214
344
A. Total vikt som avletts från bortskaffande
8 498
7 781
3 979
Andel som avletts från bortskaffande av
totalvikten avfall som genererats
77 %
76 %
55 %
Avfall avsedd för bortskaffande
Farligt avfall
Förbränning
75
146
43
Deponi
54
34
19
Annat bortskaffningsförfarande
4
1
0
Icke-farligt avfall
Förbränning
1
231
1 323
1 613
Deponi
937
925
1 528
Annat bortskaffningsförfarande
188
–
–
B. Total vikt avsedd för bortskaffande
2 489
2 429
3 203
Andel avsedd för bortskaffande av
totalvikten avfall som genererats
23 %
24 %
45 %
Total vikt på icke-återvunnet avfall
3 236
3 041
3 709
Andel icke-återvunnet avfall
29 %
30 %
52 %
Total vikt på farligt avfall
4
729
4 213
105
1)
Uppgifterna är föremål för mätosäkerheter eftersom informationen som används för att beräkna volymerna för tillverkningsavfall till-
handahålls av aktörer i värdekedjan, till exempel återvinningsföretag. Volymerna för kontorsavfall har uppskattats och inkluderats i
totalsummorna ovan, men utgör inte ett väsentligt avfallsﬂöde.
Insamlade volymer av elektroniskt avfall, per avfallshanteringsmetod
1)
Ton
2025
2024
2023
Förberedelse för återanvändning
97
49
36
Materialåtervinning
2 678
3 752
3 581
Förbränning (energiåtervinning)
24
69
151
Deponi
2
3
101
Totalt
2 801
3 872
3 869
1)
Uppgifterna är föremål för mätosäkerhet eftersom informationen som används för att beräkna volymerna för insamlat elektroniskt
avfall tillhandahålls av aktörer i värdekedjan, till exempel återvinningsföretag. De redovisade volymerna av elektroniskt avfall består
främst av nätutrustning, bland annat batterier, som samlats in från kunder samt kasserad osåld utrustning som ”släppts ut på markna-
den” i enlighet med EU:s WEEE-direktiv.
EU-taxonomin utgör ett gemensamt ramverk
för att identiﬁera vilka ekonomiska verksam-
heter som kan anses vara miljömässigt håll-
bara. Ericsson har bedömt sina ekonomiska
verksamheter mot taxonomin för att fast-
ställa vilka av dess verksamheter som omfat-
tas av och är förenliga med de delegerade för-
ordningarna på klimat- och miljöområdet.
Bedömningsmetod
Identiﬁeringen av de ekonomiska aktiviteter
som är relevanta för Ericsson har krävt tolk-
ning av taxonomin och de tillhörande dele-
gerade förordningarna. Ericssons tolkning är
att en ekonomisk verksamhet, för att anses
vara omfattad av taxonomin, måste uppfylla
samtliga av följande kriterier:
–
Generera, eller vara avsedd att generera,
extern omsättning,
–
överensstämma med beskrivningen av en
verksamhet som anges i någon av bila-
gorna till de delegerade klimat-
eller miljöförordningarna,
–
ha tekniska granskningskriterier som är
praktiskt tillämpliga på verksamheten.
E
EU-taxonomin för hållbara verksamheter
116
Ericsson 2025
Förvaltningsberättelse – Hållbarhetsrapport
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
Utifrån denna tolkning har omsättning, kapi-
talutgifter (Capex) och driftsutgifter (Opex)
hänförliga till verksamheter som uppfyller
dessa kriterier inkluderats som omfattade av
taxonomin och ingår i de nyckeltal som redo-
visas på nästa sida. Därutöver har vissa utgif-
ter som enskilt anses omfattas av taxonomin
också inkluderats i nyckeltalen, enligt beskriv-
ningen nedan.
Från och med 2025 tillämpar Ericsson
de nyligen införda väsentlighetströsklarna
i taxonomin. Enligt dessa behöver ekono-
miska verksamheter som var för sig eller
sammantaget utgör högst 10 % av omsätt-
ning, kapitalutgifter eller driftsutgifter inte
redovisas som separata poster. Dessa icke-
väsentliga verksamheter anges i en fotnot till
den sammanfattande tabellen på nästa sida.
Det bör noteras att endast ett fåtal verk-
samheter inom IKT-sektorn för närvarande
omfattas av den delegerade klimatförord-
ningen. Även om EU-kommissionen har indi-
kerat att ytterligare verksamheter kan komma
omfattas i framtiden, omfattas merparten av
Ericssons kommersiella erbjudande, inklusive
mobilnät, i dagsläget inte av de verksamheter
som anges som omfattades av taxonomin
enligt den delegerade klimatförordningen.
Den delegerade klimatförordningen
Inga ekonomiska verksamheter som kvali-
ﬁcerar sig enligt den delegerade klimatför-
ordningen genererade väsentlig omsätt-
ning, kapitalutgifter eller driftsutgifter under
rapporteringsåret.
Den delegerade miljöförordningen
Tillverkning av elektrisk och elektronisk
utrustning
(CE 1.2)
Ericsson säljer elektronisk utrustning som
en del av sina nätverkslösningar, däribland
radiobasstationer, antenner, basband, kraft-
moduler, routrar, modem och sitematerial
såsom kablar och batterier. Utrustningen till-
verkas både på Ericssons egna anläggningar
och av tredjepartstillverkare av elektronik.
De tekniska granskningskriterierna för
att bedöma om denna verksamhet ger ett
väsentligt bidrag har granskats. Bedöm-
ningen är att dessa kriterier huvudsakligen
har utvecklats för konsumentelektronik och
därför ofta inte är direkt tillämpliga på nät-
produkter. I likhet med vad som är vanligt för
tillverkare av industriell utrustning offent-
liggörs inte detaljerad information om hur
nätprodukter kan repareras eller demonte-
ras, eftersom detta skulle kunna innebära
betydande konkurrensnackdelar. Därutöver
uppfyller produkterna inte fullt ut samtliga
ämneskrav som anges i kriterierna. Kriteri-
erna avseende utökat producentansvar för
elektrisk och elektronisk utrustning samt
batterier bedöms däremot vara uppfyllda.
Arbete pågår för att bedöma om verksam-
heten uppfyller kriterierna om att inte orsaka
betydande skada (DNSH) enligt EU-taxono-
min. Bedömningen omfattar en utvärdering
av primära tillverkningsanläggningars påver-
kan på vattenresurser, natur och biologisk
mångfald samt exponering för platsspeciﬁka,
klimatrelaterade risker. Eftersom detta arbete
fortfarande pågår är det ännu inte möjligt att
dra slutsatsen att samtliga DNSH-kriterier är
fullt uppfyllda.
Merparten av DNSH-kriterierna avseende
förebyggande och begränsning av förore-
ningar bedöms vara uppfyllda. De allmänna
DNSH-kriterierna är dock inte fullt uppfyllda,
eftersom samtliga produkter för närvarande
innehåller bly. Verksamheten bedöms upp-
fylla DNSH-kriterierna för begränsning av
klimatförändringar. Kriterierna avseende
klassiﬁcering utifrån energieffektivitet gäller
endast för konsumentelektronik och är därför
inte tillämpliga på dessa produkter.
Utgifter som individuell omfattas
Väsentliga utgifter hänförliga till andra eko-
nomiska verksamheter än de som beskrivs
ovan kan inkluderas som individuellt omfat-
tade kapitalutgifter och driftsutgifter, förutsatt
att verksamheten är angiven i den delegerade
klimatförordningen eller den delegerade miljö-
förordningen samt att leverantörens ekono-
miska verksamhet omfattas av taxonomin och,
i förekommande fall, är taxonomiförenlig.
Ericsson inkluderar Förvärv och ägande
av byggnader (CCM 7.7) som kapitalutgifter
och driftsutgifter som enskilt omfattade av
taxonomin. Eftersom bedömningen av fören-
lighet för dessa verksamheter kräver detalj-
erad information om leverantörernas egen
taxonomiförenlighet kan Ericsson för när-
varande inte fastställa i vilken utsträckning
identiﬁerade kapitalutgifter och driftsutgifter
som enskilt omfattas av taxonomin också kan
anses vara taxonomiförenliga.
Vissa ytterligare utgifter relaterade till verk-
samheter som anges i den delegerade klimat-
förordningen redovisas som icke-väsentliga
verksamheter, vilket framgår av fotnoten till
den sammanfattande tabellen på nästa sida.
Minimiskyddsåtgärder
Minimiskyddsåtgärder bedöms vara på plats.
Information om Ericssons åtaganden avse-
ende mänskliga rättigheter och processer för
tillbörlig aktsamhet lämnas i avsnitten om
samhällsansvar, med en tillhörande översikt
i bilaga 3. Uppgifter om Bolagets arbete mot
mutor och korruption, efterlevnad av skatte-
och konkurrenslagstiftning redovisas i avsnittet
Ansvarsfullt företagande
.
Redovisningsprinciper
Ericssons koncernredovisning upprätt-
as i enlighet med International Financial
Reporting Standards (IFRS) så som de ut-
färdats av International Accounting
Standards Board (IASB) och antagits av EU.
Grunderna för upprättandet beskrivs i not A1
till koncernredovisningen.
Kapitalutgifter och driftsutgifter enligt
taxonomirapporteringen deﬁnieras i EU:s
taxonomiförordning och utgör inte fristående
mätetal enligt IFRS. Taxonomins nyckeltal
beräknas med utgångspunkt i belopp från
Ericssons ﬁnansiella rapporter och hänförs till
relevanta poster. För driftsutgifter tillämpas
en snävt deﬁnierad kostnadsbas enligt taxo-
nomiförordningen, vilken endast omfattar en
delmängd av de rörelsekostnader som redo-
visas i de ﬁnansiella rapporterna.
Omsättning
Den totala omsättningen motsvarar netto-
omsättningen såsom den redovisas i koncer-
nens resultaträkning.
Kapitalutgifter
De totala kapitalutgifterna motsvarar till-
lägg till balansräkningsposterna materiella
respektive immateriella anläggningstill-
gångar, inklusive aktiverade forsknings- och
utvecklingskostnader. Beloppen redovisas
före eventuella omvärderingar, avskrivningar
eller nedskrivningar och exklusive föränd-
ringar i verkligt värde. Tillägg som uppkom-
mer genom rörelseförvärv inkluderas enligt
vad som anges i not C1 och C2 till koncernens
balansräkning.
Kapitalutgifter inkluderar även tillägg
och förändringar av nyttjanderättstillgångar
redovisade enligt IFRS 16, i enlighet med not
C3 till koncernens balansräkning.
Driftsutgifter
Totala driftsutgifter motsvarar kostnads-
förda forsknings- och utvecklingskostnader,
kostnader för byggnadsrenoveringar, kort-
tidsleasing, underhålls- och reparationskost-
nader samt andra indirekta kostnader hän-
förliga till den löpande driften av materiella
anläggningstillgångar.
Omsättning, kapitalutgifter och driftsutgifter
som omfattas av taxonomin
Väsentlig omsättning, kapitalutgifter och drifts-
utgifter enligt ovanstående deﬁnitioner som
är hänförliga till verksamheter som omfattas
av taxonomin utgör grunden för beräkningen
av andelen omsättning, kapitalutgifter och
driftsutgifter som omfattas av taxonomin.
Belopp som redovisas på produktkoder kopp-
lade till verksamheter som omfattas av taxo-
nomin används för att beräkna motsvarande
omsättning, kapitalutgifter och driftsutgifter.
117
Ericsson 2025
Förvaltningsberättelse – Hållbarhetsrapport
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
Omsättning som härrör från tredjeparts-
utrustning som inte har designats av Ericsson,
såsom bärbara datorer eller annan kundut-
rustning som säljs som en del av en nätlös-
ning, exkluderas från omsättning som omfat-
tas av taxonomin. Detta eftersom Ericsson
inte har möjlighet att påverka insatsmaterial
eller produktegenskaper, såsom hållbarhet,
återanvändbarhet eller återvinningsbarhet,
för sådan utrustning.
En avstämning görs för att säkerställa att
ingen dubbelräkning sker mellan kategorierna.
Förändringar i redovisningsprinciper
eller upplysningar
Ericsson tillämpar EU:s delegerade taxono-
miförordning i dess lydelse per den 8 januari
2026, vilket innefattar tillämpning av de
väsentlighetsöverväganden som beskrivs
ovan samt användning av förenklade tabeller
för presentation av nyckeltal. Från och med
rapporteringsåret 2025 inkluderar Ericsson
även väsentliga kostnader hänförliga till för-
värv och ägande av byggnader, inklusive akti-
verade kostnader för leasade fastigheter som
har redovisats som nyttjanderättstillgångar
i balansräkningen, bland de aktiviteter som
omfattas av taxonomin.
Omsättning
2025
Miljömål för taxonomiförenliga verksamheter (%)
Ekonomiska verksamheter
Kod
Omfattas av
taxonomin
(%)
Taxonomi-
förenlig
(MSEK)
Taxonomi-
förenlig
(%)
Begränsning
av klimat-
förändringar
Anpassning
till klimat-
förändringar
Vatten
Cirkulär
ekonomi
Förore-
ningar
Biologisk
mångfald
Möjlig-
görande
verksamhet
Omställnings-
verksamhet
Andel taxonomi-
förenlig som
omfattas av
taxonomin (%)
Tillverkning av elektrisk och
elektronisk utrustning
CE 1.2
35 %
–
–
–
–
–
–
–
–
–
–
Summa förenlighet per mål
–
–
–
–
–
–
SUMMA OMSÄTTNING
35 %
–
–
–
–
–
–
–
–
–
–
Kapitalutgifter
2025
Miljömål för taxonomiförenliga verksamheter (%)
Ekonomiska verksamheter
Kod
Omfattas av
taxonomin
(%)
Taxonomi-
förenlig
(MSEK)
Taxonomi-
förenlig
(%)
Begränsning
av klimat-
förändringar
Anpassning
till klimat-
förändringar
Vatten
Cirkulär
ekonomi
Förore-
ningar
Biologisk
mångfald
Möjlig-
görande
verksamhet
Omställnings-
verksamhet
Andel taxonomi-
förenlig som
omfattas av
taxonomin (%)
Tillverkning av elektrisk och
elektronisk utrustning
CE 1.2
22 %
–
–
–
–
–
–
–
–
–
–
–
Förvärv och ägande av
byggnader
CCM 7.7
46 %
–
–
–
–
–
–
–
–
–
–
–
Summa förenlighet per mål
–
–
–
–
–
–
SUMMA KAPITALUTGIFTER
68 %
–
–
–
–
–
–
–
–
–
–
–
Driftsutgifter
2025
Miljömål för taxonomiförenliga verksamheter (%)
Ekonomiska verksamheter
Kod
Omfattas av
taxonomin
(%)
Taxonomi-
förenlig
(MSEK)
Taxonomi-
förenlig
(%)
Begränsning
av klimat-
förändringar
Anpassning
till klimat-
förändringar
Vatten
Cirkulär
ekonomi
Förore-
ningar
Biologisk
mångfald
Möjlig-
görande
verksamhet
Omställnings-
verksamhet
Andel taxonomi-
förenlig som
omfattas av
taxonomin (%)
Tillverkning av elektrisk och
elektronisk utrustning
CE 1.2
31 %
–
–
–
–
–
–
–
–
–
–
–
Summa förenlighet per mål
–
–
–
–
–
–
SUMMA DRIFTSUTGIFTER
31 %
–
–
–
–
–
–
–
–
–
–
–
Nyckeltal
Sammanfattning
2025
2024
Uppdelning per miljömål för
taxonomiförenliga verksamheter (%)
Nyckeltal
Total
(MSEK)
Omfattas av
taxonomin
(%)
Taxonomi-
förenlig
(MSEK)
Taxonomi-
förenlig
(%)
Begränsning
av klimat-
förändringar
Anpassning
till klimat-
förändringar
Vatten
Cirkulär
ekonomi
Föro-
reningar
Biologisk
mångfald
Möjlig-
görande
(%)
Om
ställning
(%)
Icke bedömda
icke-väsentliga
(%)
1)
Taxonomi-
förenlig
(MSEK)
Taxonomi-
förenlig
(%)
Omsätt-
ning
236 681
35 %
–
–
–
–
–
–
–
–
–
–
3 %
–
–
Kapital-
utgifter
6
488
68 %
–
–
–
–
–
–
–
–
–
–
5 %
–
–
Drifts-
utgifter
49
914
31 %
–
–
–
–
–
–
–
–
–
–
2 %
–
–
1)
Omfattar omsättning, kapitalutgifter och driftsutgifter från följande verksamheter: Reparation, renovering och återtillverkning (CE 5.1); Försäljning av reservdelar (CE 5.2); Transport med motorcyklar,
personbilar och lätta nyttofordon (CCM 6.5); Installation, underhåll och reparation av energieffektiv utrustning (CCM 7.3); Installation, underhåll och reparation av laddstationer för elfordon i byggnader
(CCM 7.4); Installation, underhåll och reparation av instrument och anordningar för mätning, reglering och kontroll av byggnaders energiprestanda (CCM 7.5) och Installation, underhåll och reparation av
tekniker för förnybar energi (CCM 7.6).
118
Ericsson 2025
Förvaltningsberättelse – Hållbarhetsrapport
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
S
Den egna arbetskraften
Väsentlig påverkan, risker och möjligheter
ESRS-underämne
Påverkan, risk eller möjlighet
Typ
Påverkan sker
Likabehandling och lika möjligheter för alla
Kompetensutveckling och omskolning i kritisk kompetens
Faktisk positiv påverkan
Egen verksamhet
Oproportionerlig representation av kvinnor
Systemisk negativ påverkan
Egen verksamhet
Arbetsvillkor
Arbetsrelaterade olyckor och dödsfall
Faktisk negativ påverkan
Uppströms, egen verksamhet
Undermåliga arbetsvillkor
Systemisk negativ påverkan
Uppströms, egen verksamhet
Arbetstagares säkerhet i högriskområden
Potentiell negativ påverkan
Uppströms, egen verksamhet
Likabehandling och lika möjligheter för alla
Ericsson har identiﬁerat en faktisk positiv
påverkan relaterad till kompetensutveckling
och omskolning av medarbetarna i kritiska
kompetenser såsom AI och molnbaserad
teknik, säkerhet, ledarskap, affärsutveckling,
etik samt hälsa och säkerhet och välbeﬁn-
nande. Genom att ge medarbetare tillgång
till lärande och utveckling inom dessa
områden stödjer Ericsson deras långsiktiga
anställningsbarhet, karriärutveckling och
professionella utveckling. Samtidigt möjlig-
gör en förstärkning av dessa kompetenser
att Ericsson kan behålla sitt teknikledarskap
inom mobilnät där denna typ av kompetens
blir allt viktigare. Att ge medarbetare möjlig-
het att utveckla rätt kompetens är avgörande
inte bara för att utveckla innovativa lösningar,
utan även för att effektivt ta dessa till mark-
naden och möta kundernas behov. Genom
att matcha medarbetarnas kompetensut-
veckling till affärsprioriteringar bidrar detta till
att medarbetarna är bättre förberedda för de
omställningar som branschen genomgår. Det
stärker också Ericssons förmåga att leverera
konkurrenskraftiga lösningar av hög kvalitet
till sina kunder och partners. Denna påverkan
förekommer i dagsläget och förväntas kvar-
stå på medellång till lång sikt.
Utöver denna positiva påverkan har
Ericsson identiﬁerat den oproportionerligt
låga representationen av kvinnor som en
faktisk negativ påverkan inom informations-
och kommunikationsteknik (IKT)-sektorn,
inklusive inom den egna arbetskraften. Kvin-
nor utgör en jämförelsevis liten del av arbets-
kraften i tekniska roller och chefspositioner,
områden som är avgörande för Ericssons
långsiktiga konkurrenskraft eftersom brist på
mångfald begränsar perspektiv i innovation
och beslutsfattande.
De underliggande orsakerna är struktur-
ella och härrör från låg kvinnlig representa-
tion inom utbildningsområden som veten-
skap, teknik, ingenjörsvetenskap och mate-
matik (STEM), i kombination med etablerade
branschnormer. Denna systemiska påverkan
förekommer i dagsläget förväntas kvarstå på
medellång till lång sikt om den inte hante-
ras. Ericsson följer alla tillämpliga lagar och
förordningar mot diskriminering, och initiativ
inom detta område utvecklas i enlighet med
dessa krav.
Sammantaget illustrerar dessa effekter
hur likabehandling och lika möjligheter för
alla är en kritisk del av Ericssons medarbetar-
strategier. Genom att stödja medarbetare i
kontinuerlig kompetensutveckling och till-
lämpa icke-diskriminerande prestationsmått,
samtidigt som hinder för ökad mångfald
hanteras, stärks både individens karriärut-
vecklingsmöjligheter och Ericssons förmåga
att attrahera, utveckla och behålla humanka-
pital, vilket är en avgörande framgångsfaktor
i IKT-sektorn.
Arbetsvillkor
Undermåliga arbetsvillkor
Med medarbetare i mer än 100 länder och
egna tillverknings- och logistikanläggningar
i Europa, Asien och Nord- och Sydamerika
är Bolaget exponerat för potentiell negativ
påverkan avseende arbetsvillkor i sin värde-
kedja. Dessa utmaningar är systemiska till
sin natur och är generellt mer framträdande
uppströms i leverantörskedjan för elektro-
nikproduktion. Ericssons direkta exponering
är främst kopplad till medarbetare inom
tillverknings- och logistikverksamhet i geo-
graﬁska områden med högre risk, inklusive
delar av Latinamerika, Syd- och Sydostasien
samt Kina. I verksamheten på dessa platser
bedöms riskerna vara förhöjda avseende
allt för långa arbetstider, otillräckliga löner,
osäkra anställningsförhållanden, trakasserier
samt begränsningar av föreningsfriheten och
rätten till kollektivförhandlingar.
Ericsson följer upp arbetsvillkoren i all sin
verksamhet världen över genom dialoger och
aktiviteter inom ramen för tillbörlig aktsam-
het. De underliggande omständigheter som
ger upphov till denna påverkan föreligger i
dagsläget och förväntas kvarstå på medel-
lång till lång sikt.
Arbetsrelaterade olyckor och dödsfall
Arbetsrelaterade olyckor inträffar i Ericssons
egen verksamhet och, i ännu högre grad,
bland personal hos leverantörer som till-
handahåller fälttjänster såsom nätutbygg-
nad, underhåll och reparation, där dödsfall
också har förekommit. Denna faktiska nega-
tiva påverkan sker i dagsläget och förväntas
kvarstå på medellång och lång sikt. Den är
koncentrerad till fältverksamheten och till
regioner där leverantörer tillhandahåller
fälttjänster.
Baserat på historiska incidentdata har
dödsfallen orsakats av traﬁkolyckor, fall från
hög höjd och elolyckor och omfattat främst
leverantörers personal. Olyckor med sjuk-
frånvaro har uppstått till följd av liknande
orsaker, samt under montering, demontering
och andra fältbaserade tekniska aktiviteter.
Denna påverkan är kopplad till Ericssons
affärsmodell, som omfattar storskaliga nätut-
byggnad och nätunderhåll som utförs av
både Ericssons medarbetare och Bolagets
leverantörer.
Genom Ericssons mål om noll allvarliga
arbetsplatsolyckor (Target Zero) integre-
ras hälso- och säkerhetsaspekter i Bolagets
övergripande strategi med målet att elimi-
nera dödsfall och olyckor med sjukfrånvaro
i Ericssons egen verksamhet och i Bolagets
värdekedja.
Personalens säkerhet i högriskområden
Ericsson har medarbetare och samarbetar
med leverantörer i regioner där konﬂikter, poli-
tisk instabilitet, inre oroligheter och organise-
rad brottslighet skapar förhöjda säkerhetsris-
ker. Under sådana omständigheter kan arbets-
tagare både i Ericssons egen verksamhet och i
värdekedjan utsättas för hot mot sin säkerhet
och sitt välbeﬁnnande, vilket omfattar överfall,
bortförande eller andra former av våld.
Exponeringen för dessa risker är särskilt
relevant för anställda och leverantörers per-
sonal som arbetar med nätutbyggnad och
underhåll i instabila områden. Ericsson är
direkt exponerat genom sina egna anställda
i dessa geograﬁska områden samt indirekt
exponerat genom sina affärsrelationer med
leverantörer och underleverantörer. Denna
potentiella negativa påverkan föreligger i
dagsläget och förväntas kvarstå på medel-
lång till lång sikt.
Att upprätthålla rättvisa och säkra arbets-
villkor är centralt för Ericssons åtagande
om ansvarsfullt företagande och stödjer
dessutom motståndskraftig verksamhet
och resilienta leverantörskedjor. Det lig-
ger också i linje med Ericssons ambition
att upprätthålla förtroendefulla relationer
med kunder, medarbetare och samarbets-
partners samt att bidra till bredare bransch-
standarder för anständigt arbete och säkra
anställningsvillkor.
119
Ericsson 2025
Förvaltningsberättelse – Hållbarhetsrapport
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
Policy
Den affärsetiska koden omfattar Ericssons
anställda och alla personer vars arbete
Ericsson utövar kontroll över. Koden förbjuder
alla former av diskriminering, oavsett lokal
lagstiftning. Den fastslår rätten till rättvisa,
säkra och gynnsamma arbetsvillkor, fören-
ingsfrihet och kollektivförhandlingar och tyd-
liggör Bolagets åtagande att upprätthålla en
säker och hälsosam arbetsmiljö. Den beskri-
ver även Ericssons åtagande avseende rättvis
och rimlig ersättning, vilket innebär att minst
en lön som går att leva på (Living wage) ska
betalas till anställda. Slaveri, exploatering,
människohandel, barnarbete och alla former
av tvångsarbete är strikt förbjudna.
Mer information om den affärsetiska
koden ﬁnns i avsnittet
Allmänna upp-
lysningar
, som också beskriver de viktigaste
delarna i Ericssons Uttalande om företa-
gande och mänskliga rättigheter.
Ericssons medarbetarpolicy omfattar alla
anställda samt personer som utför arbete för
Ericssons räkning. Den beskriver Bolagets
åtagande avseende rättvis och likvärdig
behandling, lika möjligheter och goda arbets-
villkor fria från diskriminering. Policyn bygger
på principen att varje individs möjligheter på
arbetsplatsen ska grunda sig på öppenhet
och jämlikhet, samt att lön och erkännande
ska fungera som belöning för uppnådda
resultat. Ersättning ska vara marknadsmäs-
sig, rättvis och transparent. Policyn stödjer
kontinuerligt lärande och karriärutveckling
för att möjliggöra för kontinuerlig kompetens-
utveckling och omskolning sig i linje med för-
ändrade affärsbehov. Ledare ansvarar för att
främja en engagerande arbetsmiljö där med-
arbetarna kan prestera på sin högsta nivå,
utvecklas, känna sig uppskattade och bidra
till Ericssons långsiktiga framgång.
Ericssons koncernpolicy för arbets-
miljö (Health, Safety and Wellbeing Policy)
omfattar anställda och, i förekommande fall,
andra som påverkas av Bolagets verksam-
het, inklusive icke-anställda inom den egna
arbetskraften samt leverantörernas anställda.
Policyn anger att Ericsson ska tillämpa en
riskbaserad metod för att förebygga, kontroll-
era och begränsa arbetsrelaterade faror samt
kontinuerligt förbättra hanteringen av denna
typ av påverkan. Inom sitt arbetsmiljöarbete
strävar Ericsson efter att uppfylla kundkrav
och andra tillämpliga hälso- och säkerhets-
krav, även när dessa är striktare än lokal lag-
stiftning. Arbetsplatser och processer är utfor-
made för att främja hälsa, säkerhet och välbe-
ﬁnnande, med stöd av lämpliga verktyg och
utbildning. Medarbetare och andra intressen-
ter konsulteras regelbundet i syfte att stödja
kontinuerlig förbättring av ledningssystemet
för arbetsmiljö (Occupational Health and
Safety (OHS) Management System).
Intressentdialog
Dialog med medarbetare om faktisk och
potentiell påverkan sker genom ﬂera kanaler.
Bolagsövergripande medarbetarundersök-
ningar genomförs årligen för att bedöma
medarbetarnöjdhet, arbetsmiljö samt upp-
fattningar om ledarskap och strategi. Resultat
är tillgängliga på bolags- och enhetsnivå och
kan brytas ned på olika medarbetargrupper
för att möjliggöra riktade åtgärder.
Ericsson har inrättat arbetsmiljökommit-
téer som omfattar chefer och medarbetare,
eller arbetstagarrepresentanter där så är
tillämpligt. Dessa sammanträder regel-
bundet, följer upp resultat och nyckeltal
inom hälsa och säkerhet, samt diskuterar
och beslutar om åtgärder för att förbättra
arbetsmiljöledningssystemet och dess pro-
cesser. Information om mål, resultat, och
utbildning inom hälsa, säkerhet och välbe-
ﬁnnande är tillgänglig för alla medarbetare
genom interna kanaler såsom intranät och
nyhetsbrev. Därutöver genomförs särskilda
årliga medarbetarundersökningar om hälsa,
säkerhet och välbeﬁnnande, där frågor om
balans mellan arbete och fritid också ingår.
Anställda omfattas av kollektivavtal med
fackföreningar i ett ﬂertal länder där Ericsson
bedriver verksamhet, inklusive länder med ett
stort antal anställda såsom Sverige, Spanien,
Rumänien, Ungern, Italien och Brasilien.
I dessa länder konsulteras fackföreningar i
frågor som rör arbetsvillkor, i enlighet med
lokal lagstiftning.
Ericsson har inga globala ramavtal med
globala fackliga samarbetsorganisationer,
men för en dialog med Trade Union Network,
en global fackföreningsrörelse. Ericsson
har också inrättat ett Europeiskt företags-
råd (European Works Council) som möjlig-
gör informationsutbyte och samråd mellan
ledning och arbetstagarrepresentanter i
betydande transnationella frågor som berör
anställda i länder inom det europeiska eko-
nomiska samarbetsområdet (EES).
Genom samarbeten och partnerskap med
andra organisationer driver Ericsson sina
mål för mänskliga rättigheter. Dessa initiativ
stärker Bolagets arbete med tillbörlig akt-
samhet avseende mänskliga rättigheter och
ger ytterligare insikter i berörda intressenters
perspektiv, inklusive den egna arbetskraft-
ens. De huvudsakliga externa samarbetena,
partnerskapen och åtagandena relaterade till
mänskliga rättigheter och arbetstagarrättig-
heter beskrivs nedan.
Processer för att avhjälpa negativ
påverkan och kanaler för att
rapportera oegentligheter
Medarbetare kan rapportera misstänkta
överträdelser av den affärsetiska koden,
inklusive misstänkta fall av diskriminering,
trakasserier samt övrig negativ påverkan på
mänskliga- och arbetstagarrättigheter, till sin
chef, chefens överordnade, eller till koncern-
funktionerna People (personal), Legal (juridik)
eller Compliance (regelefterlevnad). Medar-
betarna kan även rapportera via Ericssons
Compliance Line, som är tillgänglig online
eller via telefon dygnet runt och på ﬂera
språk. Anonym rapportering är möjlig, och
den som rapporterar behöver inte avsäga sig
rätten till rättslig prövning eller underteckna
sekretessavtal. För att säkra utredningarnas
integritet ombeds rapporterande personer att
inte dela information om pågående ärenden.
Ericsson har under de senaste åren motta-
git ett stabilt antal rapporter via Compliance
Line. Många av dessa har dock varit allmänna
frågor snarare än misstänkt otillbörligt age-
rande eller överträdelser av den affärsetiska
koden, lagar eller förordningar. Endast en
begränsad andel av de inrapporterade
ärendena har lett till utredning eller påvisat
bekräftade överträdelser. Detta mönster tyder
på att rapporteringskanalerna är tillgäng-
liga, välkända och åtnjuter medarbetarnas
förtroende. Mer information ﬁnns i avsnittet
Ansvarsfullt företagande
.
En central rapporteringskanal ﬁnns även
för Ericssons egna anställda och leverantö-
rernas anställda för att rapportera hälso- och
säkerhetsincidenter och tillbud. Dessa hanteras
inom ramen för en särskild process i Bolagets
arbetsmiljöledningssystem.
Organisation
Beskrivning
Business Network on Civic Free-
doms and Human Rights Defenders
Samarbetsnätverk av företag som främjar den privata sektorns stöd till försvarare av medborgerliga friheter och mänskliga rättigheter.
Global Network Initiative
Initiativ inom IKT-sektorn avseende yttrandefrihet och rätten till privatliv, som omfattar telekomföretag, civilsamhället, investerare
och akademi.
Shift Business Learning Program
Icke-vinstdrivande organisation som samarbetar med företag, ﬁnansinstitut och standardiseringsorgan för att stödja implementeringen
av FN:s vägledande principer för företag och mänskliga rättigheter (UNGP).
FN:s B-Tech Project
FN:s Human Rights B-Tech Project, inklusive Tech Company Community of Practice, främjar tillämpningen av UNGP inom IKT-sektorn.
FN:s Global Compact
Världens största företagsinitiativ för hållbarhet, där Ericsson har varit medlem sedan starten år 2000.
120
Ericsson 2025
Förvaltningsberättelse – Hållbarhetsrapport
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
När negativ påverkan identiﬁeras strävar
Ericsson efter att tillhandahålla avhjälpande
åtgärder, exempelvis genom dialog med
berörda parter eller genom att anpassa pro-
cesser för att förhindra liknande händelser.
Vidtagna åtgärder
Likabehandling och lika möjligheter för alla
Likabehandling och lika möjligheter främ-
jar mångfald av perspektiv, vilket stärker
innovationskraften och kvaliteten i besluts-
fattande och utgör en grund för Bolagets
motståndskraft och långsiktiga konkurrens-
kraft. Ericsson arbetar för att upprätthålla en
kultur som präglas av respekt, rättvisa och
transparens samt för att hantera hinder för
lika möjligheter och rättvis behandling bland
medarbetarna. Ericssons medarbetar- och
rekryteringsprocesser är utformade för att
behandla nuvarande och potentiella medar-
betare rättvist och konsekvent, exempelvis
genom att använda neutralt språk i platsan-
nonser och ge chefer utbildning i att främja
likabehandling och lika möjligheter.
Att skapa en inkluderande arbetsmiljö och
en kultur av samhörighet är en integrerad
del av verksamheten och varje chef ansvarar
för detta inom sitt team. Specialistkompe-
tens ﬁnns inom enheten för Global Talent &
Development, som ansvarar för att fastställa
ramverk och riktlinjer. Resursgrupper för med-
arbetare (Employee Resource Groups) stöds
och uppmuntras i hela organisationen. De är
öppna för alla och omfattar ett brett spektrum
av ämnen.
Löner och förmåner är utformade för att
vara rättvisa, konkurrenskraftiga och för att
återspegla individuell prestation och bidrag
till verksamheten. Alla lönebeslut följer
Ericssons löneﬁlosoﬁ och bygger på samma
kriterier för icke-diskriminering. En globalt
enhetlig rollstruktur och tydligt deﬁnierade
befattningsnivåer utgör grunden för rättvis
lönesättning och möjliggör meningsfulla
analyser och jämförelser.
Under 2025 genomförde Ericsson en
heltäckande analys av nivån på tillräcklig-
het i sina löner (Adequate wages). Analysen
bekräftade att alla anställda erhåller lön
som bedöms som tillräcklig enligt den metod
Bolagets tillämpar, vilken är i linje med kra-
ven i ESRS. Bolaget kommer framöver att
kontinuerligt utvärdera ersättningen till sina
medarbetare, i linje med sitt åtagande om att
tillhandahålla rättvisa och rimliga löner, vilket
omfattar att säkerställa att alla medarbetare
som minimum erhåller en lön som går att leva
på (Living wage).
Ericsson stödjer sina medarbetares
utveckling genom kompetensutveckling,
omskolning, projektbaserat lärande och
möjligheter till intern karriärutveckling. Varje
år identiﬁeras kritiska kompetenser kopp-
lade till Bolagets strategiska prioriteringar,
vilket omfattar teknik-, affärsutvecklings-
och ledarskapskompetenser. Lärandemöj-
ligheter för att utveckla kritisk kompetens
erbjuds på fyra kunskapsnivåer för att stödja
medarbetare i att uppfylla förväntningar
på deras prestation i sina nuvarande roller
samt för att förbereda sig för framtida
karriärmöjligheter.
Medarbetare uppmuntras till att knyta
kontakter inom Bolaget för att främja kun-
skapsutbyte och till att nätverka inom orga-
nisationen. En digital lärandeplattform ger
tillgång till kurser som medarbetarna kan
genomföra i egen takt och möjliggör uppfölj-
ning och analys av deras kompetensutveck-
ling. Medarbetare kan även nominera sig
själva till riktade utbildningsprogram som
utvecklats tillsammans med externa partners
och universitet.
Individuella karriärutvecklings- och pre-
stationsmål fastställs årligen tillsammans
med chefer, och medarbetarna genomgår
årliga prestationsutvärderingar som stöd
för sin utveckling. Utöver utlysta tjänster,
kan medarbetare också utforska och ansöka
om projektbaserade uppdrag och rota-
tionsmöjligheter genom Ericssons interna
jobbmarknad.
Under 2025 fokuserade Ericsson på att
tydliggöra förväntningarna på gott ledarskap
genom att förankring i tre grundläggande
principer: skapa tydlighet, utveckla medar-
betare och leverera resultat. Ledare får stöd i
att förstå och tillämpa dessa principer genom
riktade workshops, utbildningsprogram och
användarvänligt vägledningsmaterial.
Hälsa och säkerhet
Ericsson verkar för att tillhandahålla en säker
och hälsosam arbetsmiljö, med det över-
gripande målet att nå noll arbetsrelaterade
dödsfall och incidenter med sjukfrånvaro
(Target Zero). Ericsson Care är Bolagets
arbetsmetod för hälsa, säkerhet och välbeﬁn-
nande, och stödjer arbetet mot Target Zero
genom att främja säkra och hälsosamma
beteenden inom organisationen. Ericsson
Care understöds av program med fokus på
proaktivt riskförebyggande, säkerhetsmed-
vetet ledarskap, dialog med leverantörer,
lärande och utveckling samt kommunikation
och medvetenhet inom Ericsson och bland
Bolagets leverantörer.
Samtliga chefer ansvarar för att imple-
mentera dessa program och för att främja en
säker och hälsosam arbetsmiljö, säkerställa
att medarbetarna genomgår relevant arbets-
miljöutbildning samt främja medvetenhet
och arbetsmiljörelaterad regelefterlevnad.
Ericsson tillhandahåller ett globalt inci-
dentrapporteringsverktyg för att rapportera
faror, tillbud, incidenter samt angelägen-
heter relaterade till hem- och distansarbete
och som berört medarbetare, leverantörer
eller andra som arbetar på uppdrag av Bola-
get. Rapporterade ärenden utreds genom
grundorsaksanalys i syfte att åtgärda skador
och förhindra att de upprepas.
Alla Ericssons medarbetare och anställda
hos leverantörer av fälttjänster, måste
genomgå obligatorisk utbildning i hälsa,
säkerhet och välbefinnande. Ytterligare
utbildning tillhandahålls utifrån på individens
roll och riskexponering, kompletterat med
särskild utbildning för ledare och andra perso-
ner med nyckelroller inom hälsa och säkerhet.
Under 2025 fortsatte Bolaget att ytterli-
gare förankra säkerhet i företagskulturen och
stärka processer och styrning. Detta omfat-
tade lanseringen av en uppdaterad obliga-
torisk utbildning som understryker Ericssons
åtagande att tillhandahålla en säker och
hälsosam arbetsmiljö för sina anställda och
andra som arbetar på uppdrag av Bolaget.
Utbildningen utformades för att skapa ökat
engagemang och uppmuntra medarbetare
att vidta proaktiva och förebyggande åtgär-
der, såsom att rapportera faror, säga ifrån vid
osäkra förhållanden, agera i nödsituationer
och prioritera sitt eget och andras välbefin-
nande. Vidare fortsatte Bolaget att upp-
muntra och ge Ericssons och leverantörernas
anställda mandat att omedelbart avbryta sitt
arbete när osäkra arbetsförhållanden iden-
tifieras, inom ramen för Bolagets Stop Work
Authority-program. Arbete kopplat till hälsa
och säkerhet för leverantörer av fälttjäns-
ter som skett under året beskrivs i avsnittet
Arbetstagare i värdekedjan
.
Arbetsvillkor
Tillbörlig aktsamhet avseende
mänskliga rättigheter
Tillbörlig aktsamhet avseende mänskliga
rättigheter är integrerad i Ericssons verksam-
het för att stödja åtagandet att respektera
mänskliga rättigheter och för att hantera
relaterade risker. Människorättsrelaterade
risker ingår i Ericssons riskhanteringsram-
verk (ERM) och följs vid behov upp i Business
Risk Committee. Ett centralt team av män-
niskorättsexperter fastställer prioriteringar
på koncernnivå, samordnar arbetet med
tillbörlig aktsamhet och samarbetar med
affärsområden och regionala säljteam kring
människorättsrelaterade initiativ. Utbild-
ning i mänskliga rättigheter är tillgänglig för
alla medarbetare och därtill erbjuds riktade
utbildningar och kompetensbyggande aktivi-
teter till nyckelroller och -funktioner.
De mest framträdande människorätts-
frågorna för Ericsson rör arbetstagare i leve-
rantörskedjan och potentiellt missbruk av
Ericssons teknik nedströms i värdekedjan.
Dessa behandlas i avsnitten
Arbetstagare
i värdekedjan
samt
Konsumenter och
slutanvändare
.
För sin egen verksamhet och arbetskraft
tillämpar Ericsson en rad åtgärder inom
ramen för tillbörlig aktsamhet avseende
mänskliga rättigheter. Dessa sker i enlighet
med FN:s vägledande principer för företag
och mänskliga rättigheter och OECD:s rikt-
linjer för multinationella företag, och foku-
serar på aktiviteter och verksamheter med
bedömd förhöjd risk. En sådan åtgärd är att
genomföra landsbesök och studier för att få
en djupare förståelse för lokala förhållanden
och potentiell påverkan på mänskliga rättig-
heter. Under de senaste åren har människo-
rättsexperter besökt verksamheter i Mexiko
och Indien där de fört dialoger med lokalt
121
Ericsson 2025
Förvaltningsberättelse – Hållbarhetsrapport
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
anställda medarbetare och chefer, besökt
leverantörer och anordnat möten och runda-
bordssamtal med organisationer i civilsam-
hället som fokuserar på människorättsfrågor
som är relevanta för Ericsson. De huvudsak-
liga resultaten av dessa besök har varit en
ökad förståelse för landspeciﬁka verksamhe-
ter och relaterade risker, ökad medvetenhet
om tillbörlig aktsamhet avseende mänskliga
rättigheter samt identiﬁering av potentiell
negativ påverkan och åtgärder för att hantera
denna.
Människorättsrelaterade överväganden
ingår även i Ericssons process för tillbörlig
aktsamhet vid sammanslagningar, förvärv
och avyttringar. I processen utvärderas de
huvudsakliga människorättsriskerna hos
målbolaget eller hos köparen i syfte att göra
en bedömning av i vilken utsträckning mål-
bolaget har tillfredsställande ramverk för till-
börlig aktsamhet. Om brister eller varnings-
signaler identiﬁeras utarbetas en åtgärdsplan.
Ytterligare information om Bolagets över-
gripande arbetssätt avseende mänskliga rät-
tigheter och fokusområden ﬁnns beskrivna i
Ericssons uttalande om företag och mänskliga
rättigheter på Bolagets webbplats.
Medarbetarnas välbeﬁnnande
Välbeﬁnnande är en central del av arbetet
med i att säkerställa goda arbetsförhållan-
den. Ericssons angreppssätt omfattar en
stödjande arbetsmiljö, utformning av arbets-
uppgifter som beaktar fysiskt, emotionellt,
ekonomiskt och socialt välbeﬁnnande samt
ledare som agerar som förebilder för säkra
och hälsosamma beteenden. Hybridarbete
och ﬂexibla arbetsformer ger medarbetarna
ökat inﬂytande över var och när deras arbete
utförs. Detta sker inom ramen för en övergri-
pande princip om att kontorsarbete ska prio-
riteras (Ofﬁce ﬁrst), samtidigt som ﬂexibilitet
medges när arbetsuppgifter och ansvarsom-
råden tillåter det.
Arbetstagarnas säkerhet i högriskområden
Ericsson har ett globalt ramverk för säkerhet
i högriskområden för att trygga säkerheten
för medarbetare, leverantörer och extern
personal som är verksamma på platser som
kan påverkas av väpnade konﬂikter, brottslig-
het, kidnappning, terrorism eller oroligheter.
Ericsson följer löpande den geopolitiska och
säkerhetsrelaterade utvecklingen och upp-
rätthåller detaljerade riskbedömningar. Bola-
get tillämpar fastställda reserutiner, tillhan-
dahåller utbildning, kommunikationssystem
och ytterligare säkerhetsåtgärder anpassade
efter bedömda risker. Beredskapsplaner ﬁnns
utarbetade och kan aktiveras vid en nödsitua-
tion för att säkerställa samordnade och effek-
tiva insatser, samt en återgång till normal
aktivitet när detta är möjligt.
Oberoende revisioner av Ericssons
verksamhet
I egenskap av en viktig leverantör till många
kommunikationstjänsteleverantörer är
Ericsson regelbundet föremål för tredjeparts-
revisioner, däribland revisioner som initieras
av medlemmar i Joint Alliance for Corporate
Social Responsibility (JAC). JAC är en ideell
sammanslutning av telekomoperatörer som
arbetar för rättvisa arbetsvillkor och ansvars-
fulla sociala och miljömässiga metoder i IKT-
sektorns leverantörskedja. Medlemmarna
genomför gemensamma revisioner och
utvärderingar för att veriﬁera efterlevnad av
hållbarhetsstandarder samt för att stödja för-
bättringar genom informationsdelning mel-
lan medlemmarna.
Revisionerna omfattar områden som
arbetsrätt och mänskliga rättigheter, hälsa
och säkerhet på arbetsplatsen, miljöledning,
etik och ledningssystem. Under de senaste
åren har Ericssons tillverkningsanläggningar
i Mexiko, Kina, Rumänien, Estland och USA
granskats. Sammantaget visar resultaten att
Ericsson uppfyller revisionskriterierna. Avvi-
kelser har dock identiﬁerats inom vissa områ-
den, främst avseende arbetstider. Dessa har
åtgärdats genom dialog med berörda medar-
betare samt genom lokala åtgärdsplaner och
uppföljning sker löpande.
Kategori
Basår
Målår
Antal under basåret
Målvärde
Antal 2025
Dödsfall
2020
2025
7
0
3
Incidenter med sjukfrånvaro
143
60
Mål
Hälsa och säkerhet
Ericsson hade som mål att uppnå noll arbetsrelaterade dödsfall och
noll olyckor med förlorade arbetsdagar till följd av arbetsrelaterade
fysiska skador eller arbetsrelaterad sjukdom inom områden som står
under Bolagets kontroll till 2025. Målet omfattade såväl den egna
arbetskraften som anställda hos leverantörer av fälttjänster.
Arbetsmiljöexperter följer, i samarbete med relevanta interna
intressenter, upp utvecklingen mot detta och relaterade delmål för att
identiﬁera förbättringsåtgärder. Målen ingår i den löpande interna
rapporteringen till koncernledningen. Under 2025 inträffade 3 dödsfall
och 60 olyckor med sjukfrånvaro, jämfört med två respektive 72 under
2024. Samtliga dödsfall inträffade bland leverantörers personal, och
38 av olyckorna med sjukfrånvaro avsåg Ericssons egen arbetskraft.
Ericsson ser allvarligt på detta utfall. Att uppnå ett nollmål är
utmanande, eftersom incidenter uppstår till följd av en kombination av
mänskliga faktorer och komplexa operativa miljöer. Bolaget kommer
att fortsätta prioritera de risker med mest allvarliga konsekvenser,
stärka säkerhetsprogrammen, inklusive hanteringen av leverantörer
och samarbetspartners, samt säkerställa ett konsekvent fokus på
detta arbete bland ledare, tillräckliga resurser och tydligt ansvarstag-
ande. Dessa åtgärder syftar till att ytterligare minska sannolikheten för
dödsfall och olyckor med förlorade arbetsdagar. Att minska och på sikt
eliminera arbetsrelaterade arbetsplatsolyckor är fortsatt en central pri-
oritering i Ericssons arbete med hälsa och säkerhet på arbetsplatsen.
Förutom målet gällande hälsa och säkerhet har Ericsson för när-
varande inte satt några mål avseende sin väsentliga påverkan kopp-
lad till den egna arbetskraften. Bolaget utvärderar löpande om det
är ändamålsenligt att införa mål inom ramen för bolagets styrning.
Effektiviteten i policyer och åtgärder inom området följs delvis upp
genom nyckeltal kopplade till arbetskraften, inklusive de nyckeltal
som redovisas i hållbarhetsrapporten.
Uppgifter om medarbetare
Numeriska uppgifter om egenskaper hos Ericssons anställda och
icke-anställda arbetskraft baseras på antalet personer i respektive
kategori vid rapporteringsperiodens slut, enligt vad som har regist-
rerats i Ericssons centrala HR-system. Det totala antalet anställda
vid årets slut har stämts av mot det antal som anges i not G4 till
koncernredovisningen.
Anställda per medarbetarkategori
2025
2024
2023
Högre chefer
1)
171
192
191
Övriga chefer
7 049
7 367
7 499
Medarbetare utan personalansvar
81 606
86 677
92 262
varav STEM
2)
65 750
70 128
74 454
varav icke-STEM
15 856
16 549
17 808
Totalt
88 826
94 236
99 952
1)
Ericsson deﬁnierar högre chefer som koncernledningen och medarbetare som rapporterar direkt till
en medlem av koncernledningen, exklusive chefsassistenter. Denna deﬁnition reviderades 2025
och uppgifterna för jämförelseperioderna har uppdaterats för att avspegla detta.
2)
Medarbetare utan personalansvar i roller inom naturvetenskap, teknik, ingenjörsvetenskap och
matematik (STEM).
122
Ericsson 2025
Förvaltningsberättelse – Hållbarhetsrapport
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
Anställda per land
1)
2025
2024
2023
Indien
21 401
22 279
22 848
Sverige
12 806
13 420
13 977
Kina
7 278
8 136
9 950
Övriga länder
47 341
50 401
53 177
Totalt
88 826
94 236
99 952
1)
Uppgifter för speciﬁka länder omfattar de länder som utgör minst 10 % av totalt antal anställda
globalt under minst ett av de tre föregående åren.
Antal anställda per anställningsform
2025
Män
Kvinnor
Annat/ej
angivet
Totalt
Tillsvidareanställda
64 771
23 541
186
88 498
Tillfälligt anställda
206
122
–
328
Behovsanställda
–
–
–
–
Totalt
64 977
23 663
186
88 826
Heltidsanställda
64 591
23 252
184
88 027
Deltidsanställda
386
411
2
799
Totalt
64 977
23 663
186
88 826
Personalomsättning
2025
2024
2023
Anställda som lämnat Bolaget
11 526
11 919
13 362
Personalomsättning
13 %
12 %
13 %
Anställda som lämnat Bolaget,
andel män och kvinnor
Män
71 %
73 %
74 %
Kvinnor
28 %
27 %
26 %
Annat/ej angivet
0 %
0 %
0 %
Anställda som lämnat Bolaget per
åldersgrupp
<30
20 %
21 %
23 %
30–50
53 %
57 %
56 %
>50
27 %
22 %
21 %
Rekrytering och intern rörlighet
2025
2024
2023
Antal anställda som tillkommit i Bolaget
6 116
6 203
7 785
Anställningstakt
7 %
6 %
8 %
Nyanställningar, andel män och kvinnor
Män
67 %
63 %
68 %
Kvinnor
32 %
35 %
31 %
Annat/ej angivet
0 %
1 %
0 %
Nyanställningar per åldersgrupp
<30
45 %
47 %
49 %
30–50
47 %
46 %
47 %
>50
8 %
7 %
4 %
Tjänster som tillsatts internt
1)
47 %
44 %
49 %
1)
Beräknas genom att dividera antalet tjänster som tillsatts under ett år av personer som redan
är anställda på Ericsson med det totala antalet tjänster som tillsatts under samma år.
Uppgifter om icke-anställd arbetskraft
Utöver sina anställda anlitar Ericsson extern arbetskraft utan direkta
anställningsavtal, främst konsulter som är involverade i tjänsteleve-
ranser, produktutveckling samt inköp och materialförsörjning.
2025
2024
2023
Medarbetare som ej är anställda
7 704
9 610
13 125
Omfattning av kollektivavtal och social dialog
Ericssons anställda har rätt att bilda eller ansluta sig till oberoende
fackförbund och att delta i kollektiva förhandlingar. Där lokal lagstift-
ning begränsar dessa rättigheter stödjer Ericsson alternativa former av
medarbetarrepresentation, såsom kommittéer eller råd, för att säker-
ställa en fortlöpande dialog. Anställda hos leverantörer omfattas av
motsvarande krav i uppförandekoden för affärspartners. Under 2025
uppgick täckningen av kollektivavtal i hela koncernen till 32 % (31).
Täckningsgrad – kollektivavtal och social dialog
1)
Kollektivavtal (EES)
Kollektivavtal
(utanför EES)
Social dialog
(EES)
0–19 %
– Sydasien
– Ostasien och
Stillahavsområdet
– Nordamerika
20–39 %
40–59 %
60–79 %
80–100 %
– Sverige
– Sverige
1)
Länder inom EES och regioner utanför EES med mer än 10 % av Bolagets totala antal anställda
redovisas.
Mångfaldsindikatorer
Anställda, fördelat på män och kvinnor
2025
2024
2023
Män
64 977
69 186
73 919
Kvinnor
23 663
24 943
25 954
Annat/ej angivet
186
107
79
Totalt
88 826
94 236
99 952
Andel kvinnor per personalkategori
2025
2024
2023
Högre chefer
1)
32 %
31 %
31 %
Övriga chefer
25 %
24 %
23 %
Medarbetare utan personalansvar
27 %
27 %
27 %
varav STEM
2)
22 %
22 %
22 %
varav icke-STEM
47 %
46 %
46 %
Alla anställda
27 %
27 %
26 %
1)
Ericsson deﬁnierar högre chefer som koncernledningen och medarbetare som rapporterar direkt
till en medlem av koncernledningen, exklusive chefsassistenter. Denna deﬁnition reviderades 2025
och uppgifterna för de jämförelseperioderna har uppdaterats för att avspegla detta. Kvinnor repre-
senterade 54 av 171 personer inom denna kategori under 2025.
2)
Medarbetare utan personalansvar i roller inom naturvetenskap, teknik, ingenjörsvetenskap och
matematik (STEM).
Andel anställda per åldersgrupp
2025
2024
2023
<30
11 %
12 %
13 %
30–50
65 %
65 %
66 %
>50
23 %
22 %
21 %
Mätetal för utbildning och kompetensutveckling
Andel anställda som fått prestationsutvärderingar och
haft utvecklingssamtal
1)
2025
2024
2023
Män
93 %
89 %
93 %
Kvinnor
91 %
88 %
92 %
Totalt
93 %
88 %
93 %
1)
Registrerade utvecklingssamtal per 31 januari nästföljande år.
Genomsnittligt antal utbildningstimmar per anställd
2025
2024
2023
Män
25,8
25,2
38,6
Kvinnor
24,9
24,6
36,8
Alla anställda
25,5
25,1
38,1
123
Ericsson 2025
Förvaltningsberättelse – Hållbarhetsrapport
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
Mätetal för hälsa och säkerhet
Ledningssystem för arbetsmiljö
Det koncernövergripande arbetsmiljöledningssystemet är integrerat i
Ericsson Group Management System och är utformat för att minska
risker kopplade till hälsa, säkerhet och välbeﬁnnande, samt för att
identiﬁera och genomföra förbättringar inom verksamheten. Systemet
är certiﬁerat enligt ISO 45001-standarden, den internationella
standarden för arbetsmiljöledning, och omfattar 95 % av Ericssons
anställda och 98 % av icke-anställda inom den egna arbetskraften.
De som inte omfattas återﬁnns främst inom arbetskraften i segmenten
Enterprise och Other, vilka inte är fullt integrerade i Ericsson Group
Management System.
Dödsfall per inblandad part
2025
2024
2023
Anställda
–
–
1
Icke-anställda i den egna arbetskraften
–
1
–
Andra arbetare
1)
3
1
8
Tredje part
2)
–
–
1
Totalt
3
2
10
1)
Främst anställda hos leverantörer av fälttjänster och underleverantörer.
2)
Tredje part avser en person som inte arbetar för Ericsson, vare sig som anställd, leverantör eller
underleverantör, till exempel allmänheten, och som påverkas av en incident som bedöms vara inom
Bolagets kontroll.
Dödsfall per orsak
2025
2024
2023
Fall från hög höjd
1
1
4
Traﬁkolycka
–
1
5
Elolycka
2
–
1
Totalt
3
2
10
Olyckor som resulterat i sjukfrånvaro (LWA), per inblandad part
1)
2025
2024
2023
Anställda
31
28
53
Icke-anställda i den egna arbetskraften
7
–
–
Andra arbetare
2)
22
44
43
Totalt
60
72
96
1)
Olyckor med sjukfrånvaro är sådana som medför minst en dags sjukfrånvaro. Dessa ingår i de
redovisningsbara arbetsrelaterade olyckor som presenteras nedan, vilka även omfattar olyckor
som inte resulterade i sjukfrånvaro.
2)
Främst anställda hos leverantörer av fälttjänster och underleverantörer.
Arbetsrelaterade olyckor (RWA), per inblandad part
2025
2024
2023
Anställda
54
58
–
2)
Icke-anställda i den egna arbetskraften
8
1
–
2)
Andra arbetare
1)
44
55
–
2)
Totalt
106
114
–
2)
1)
Främst anställda hos leverantörer av fälttjänster och underleverantörer.
2)
Jämförelseuppgifter är inte tillgängliga eftersom detta mätetal inte redovisades 2023.
Dödsfalls- och olycksfallsfrekvens bland anställda
1)
Per 500 heltidsekvivalenter
2025
2024
2023
Dödsfallsfrekvens
–
–
0,00
LWA-frekvens
0,17
0,14
0,26
RWA-frekvens
0,29
0,29
–
2)
1)
Anger antalet dödsfall, olyckor med sjukfrånvaro och arbetsrelaterade olyckor som inträffar under
ett år per 500 heltidsekvivalenter, med 1 miljon timmar som ett standardiserat genomsnittligt antal
arbetade timmar för 500 heltidsekvivalenter under ett år. Totalt antal arbetade timmar är ett upp-
skattat värde baserat på standardårsarbetstiden för aktiva medarbetare i den egna arbetskraften
multiplicerat med varje lands årliga genomsnittliga antal medarbetare, uttryckt i heltidsekvivalen-
ter, vilket uppgick till cirka 187 miljoner timmar (199 miljoner under 2024 och 206 miljoner under
2023). Uppgifterna är behäftade med en hög grad av mätosäkerhet.
2)
Jämförelseuppgifter är inte tillgängliga eftersom detta mätetal inte redovisades 2023.
Dödsfalls- och olycksfallsfrekvens bland icke-anställda
i den egna arbetskraften
1)
Per 500 heltidsekvivalenter
2025
2024
2023
Dödsfallsfrekvens
–
0,04
–
2)
LWA-frekvens
0,38
–
–
2)
RWA-frekvens
0,43
0,04
–
2)
1)
Anger antalet dödsfall, olyckor med sjukfrånvaro och arbetsrelaterade olyckor som inträffar under
ett år per 500 heltidsekvivalenter, med 1 miljon timmar som ett standardiserat genomsnittligt antal
arbetade timmar för 500 heltidsekvivalenter under ett år. Totalt antal arbetade timmar är ett upp-
skattat värde baserat på standardårsarbetstiden för aktiva icke-anställda medarbetare i den egna
arbetskraften multiplicerat med varje lands årliga genomsnittliga antal icke-anställda medarbetare,
uttryckt i heltidsekvivalenter, vilket uppgick till cirka 19 miljoner timmar (23 miljoner under 2024).
Uppgifterna är behäftade med en hög grad av mätosäkerhet.
2)
Jämförelseuppgifter är inte tillgängliga eftersom detta mätetal inte redovisades 2023.
Sjukfrånvarodagar till följd av olyckor, samt tillbud
1)
2025
2024
2023
Sjukfrånvarodagar till följd av olyckor
366
683
1 679
Rapporterade tillbud
12 063
11 765
11 004
1)
Ericsson kan för närvarande enbart samla in information om antal sjukfrånvarodagar till följd
av olyckor som omfattade sina egna anställda med tillfredsställande tillförlitlighet.
Skälig lön
Ericssons anställda erhåller löner som bedöms vara skäliga (adequate)
utifrån Ericssons analysmetod, vilken är förenlig med kraven i ESRS.
Bedömningen baserades på ett lönebenchmark från en oberoende och
trovärdig tredje part. Uppgifter om ersättning till anställda hämtades
under det fjärde kvartalet av rapporteringsåret.
Mätetal för ersättning
Förhållande mellan kvinnors och mäns ersättning
1) 2)
2025
2024
2023
Grundlön
86 %
85 %
85 %
Total ersättning
86 %
85 %
85 %
Förhållande mellan ersättning till VD och till anställda
2) 3) 4)
2025
2024
2023
Grundlön – anställda i Sverige
24:1
25:1
27:1
Grundlön – alla anställda
38:1
37:1
39:1
Total ersättning – anställda i Sverige
75:1
73:1
76:1
Total ersättning – alla anställda
109:1
100:1
103:1
1)
Detta mätetal tar inte hänsyn till andra faktorer som kan påverka ersättningsnivåerna, till exempel
plats, arbetsroll och ansvar, erfarenhet, ålder, utbildningsnivå etc. Total ersättning inkluderar årlig
grundlön vid heltidsarbete, målnivå för kortsiktig rörlig ersättning/säljincitamentsprogram (STV/
SIP) samt tilldelningar av långsiktig rörlig ersättning (LTV) under innevarande år. Siffrorna för
totala ersättningskvoter exkluderar medarbetare i fältserviceorganisationen i vissa företag som
följer lokala STV-planer, vilket försvårar relevanta jämförelser (134 personer 2025). Mätetalen
beräknas baserat på data som hämtas under fjärde kvartalet varje år.
2)
Naturaförmåner har uteslutits från jämförelsen på grund av begränsningar i möjligheten
att på ett tillförlitligt sätt fastställa deras ekonomiska värde.
3)
I grundlönen ingår inte semesterlön i Sverige (vilket även gäller för VD och koncernchef). Detta gör
att den skiljer sig från grundlönen så som den presenteras i tabellen ”Total ersättning till VD och
koncernchef samt till vice verkställande direktör” på sidan 3 i ersättningsrapporten där semesterlön
är inkluderad. Mätetalen beräknas baserat på data som hämtas under fjärde kvartalet varje år.
4)
Total ersättning i detta sammanhang baseras på STV/SIP målnivå och LTV som beviljats för
respektive år, och skiljer sig därför från informationen i tabellen ”Total ersättning till VD och
koncernchef samt till vice verkställande direktör” på sidan 3 i ersättningsrapporten, som visar
faktisk intjänad STV och tilldelad LTV. Mätetalen beräknas baserat på data som hämtas under
fjärde kvartalet varje år.
124
Ericsson 2025
Förvaltningsberättelse – Hållbarhetsrapport
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
Incidenter, anmälningar och allvarlig påverkan
på mänskliga rättigheter
Misstänkt bristande regelefterlevnad rörande diskriminering
och trakasserier
1)
2025
2024
2023
Totalt antal rapporterade ärenden
98
98
–
2)
av vilka avsåg trakasserier
84
79
–
2)
av vilka avsåg diskriminering
14
19
–
2)
Totalt antal bekräftade
överträdelser
21
15
–
2)
av vilka avsåg trakasserier
20
15
–
2)
av vilka avsåg diskriminering
1
–
–
2)
1)
Avser ärenden som rapporteras och hanteras i Ericssons process för hantering och utredning
av misstänkta överträdelser.
2)
Inga jämförelseuppgifter är tillgängliga eftersom detta mätetal inte redovisades 2023.
Under 2025 rapporterades 84 ärenden via Ericsson Compliance
Line som klassiﬁcerades som trakasserier, varav 24 utreddes. Under
rapporteringsåret bekräftades 20 fall och 5 var fortfarande under
utredning vid årets slut. Under samma år rapporterades 14 ärenden
som klassiﬁcerades som diskriminering. 4 utreddes, varav 1 fall blev
bekräftat och inget var fortfarande under utredning vid årets slut.
Totalt hänvisades 34 ärenden som klassiﬁcerades som trakasserier
och 7 som diskriminering till andra funktioner, till exempel till funk-
tionen People, för att hanteras i enlighet med dess processer. I de fall
överträdelser bekräftades vidtogs korrigerande och disciplinära
åtgärder, inklusive uppsägningar. Inga väsentliga böter eller påföljder
för bekräftade fall av diskriminering och trakasserier har betalats
under rapporteringsåret. Det totala antalet anmälningar som kommit
in via Ericssons kanaler för rapportering av bristande efterlevnad redo-
visas i avsnittet
Ansvarsfullt företagande
.
Under 2025 rapporterades inga allvarliga incidenter relaterade till
mänskliga rättigheter som involverade Ericssons egen arbetskraft via
Bolagets kanaler eller OECD:s nationella kontaktpunkter. Därmed vid-
togs inga korrigerande åtgärder.
1)
Ericsson har ännu inte upprättat upplysningar fullt ut i enlighet med ESRS S2 (Arbetstagare i värdekedjan), men lämnar information avseende denna standard som i allt väsentligt är förenligt
med dess upplysningskrav. Detta inkluderar den minimiinformation som krävs under infasningsperioden, i den mån den är relevant för Bolagets väsentliga påverkan, risker och möjligheter.
2)
Exempel på högriskländer för barnarbete inom mineralutvinning baseras på externa källor som exempelvis U.S. Department of Labors ”List of Goods Produced by Child Labor or Forced Labor”
och UNICEF:s utvärderingar.
S
Arbetstagare i värdekedjan
1)
Väsentlig påverkan, risker och möjligheter
ESRS-underämne
Påverkan, risk eller möjlighet
Typ
Påverkan sker
Arbetsvillkor
Arbetsrelaterade olyckor och dödsfall
Faktisk negativ påverkan
Uppströms, egen verksamhet
Undermåliga arbetsvillkor
Systemisk negativ påverkan
Uppströms, egen verksamhet
Arbetstagares säkerhet i högriskområden
Potentiell negativ påverkan
Uppströms, egen verksamhet
Andra arbetsrelaterade rättigheter
Tvångs- och barnarbete
Systemisk negativ påverkan
Uppströms
Arbetsvillkor
Som framgår av beskrivningen av väsentlig
påverkan, risker och möjligheter i avsnittet
Den egna arbetskraften
har Ericsson
identiﬁerat potentiell negativ påverkan rela-
terad till undermåliga arbetsvillkor som även
påverkar arbetstagare i värdekedjan. I leve-
rantörskedjan för elektroniktillverkning är
dessa systemiska effekter särskilt påtagliga i
regioner som Sydostasien, Sydasien och delar
av Latinamerika, där efterlevnaden av arbets-
rättslagstiftning kan vara begränsad och där
beroendet av underleverantörer är utbrett.
De vanligast förekommande utmaningarna
omfattar orimliga arbetstider, otillräckliga
löner, otrygga anställningsförhållanden samt
begränsningar av föreningsfriheten.
För leverantörspersonal som arbetar med
nätutbyggnad, installation och fältunderhåll
utgör arbetsrelaterade olyckor och dödsfall
en faktisk negativ påverkan som förekom-
mer i ﬂera geograﬁska områden, vilket
beskrivs närmare i avsnittet
Den egna
arbetskraften
.
Arbetstagares säkerhet utgör en potentiell
negativ påverkan kopplad till verksamheter
i högriskområden som präglas av konﬂikt,
instabilitet eller hög brottslighet, vilket också
beskrivs närmare i samma avsnitt.
De tre ovan beskrivna typerna av påver-
kan sker eller kan ske idag och förväntas kvar-
stå på medellång till lång sikt. Ericsson har
en indirekt koppling till påverkan genom sina
affärsförbindelser och strävar efter att han-
tera dessa genom tillbörlig aktsamhet i leve-
rantörskedjan, leverantörskrav samt riktade
initiativ för kapacitetsuppbyggnad.
Andra arbetsrelaterade rättigheter
Tvångsarbete utgör en potentiell negativ
påverkan i ﬂera led i den globala leverantörs-
kedjan för elektronik, inklusive utvinning av
råmaterial, vid smältverk och inom kompo-
nenttillverkning, särskilt i Central- och Öst-
afrika, Syd- och Sydostasien, Ostasien och
Latinamerika. Bidragande faktorer är bland
annat svag efterlevnad av arbetsrättslag-
stiftning, utnyttjande av migrantarbetare,
skuldslaveri och orimlig övertid.
Ericssons exponering för barnarbete
bedöms vara lägre och är främst kopplad till
speciﬁka högriskmineraler, såsom kobolt och
glimmer, som utvinns i bland annat Demokra-
tiska republiken Kongo och på Madagaskar
2)
.
Även om Ericsson inte köper in råmaterial
direkt, förekommer dessa mineraler i de kom-
ponenter och produkter som Bolaget köper in.
Det innebär att Ericssons affärsmodell, som
är beroende av global elektroniktillverkning,
indirekt är kopplad till denna typ av potenti-
ell negativ påverkan, vilken kan ske ﬂera led
uppströms i värdekedjan.
De arbetstagare som är mest exponerade
är främst de som arbetar med mineralutvin-
ning och bearbetning samt arbetstagare i
underleverantörers fabriker där elektroniken
tillverkas. Ericsson identiﬁerar dessa risker
genom leverantörsbedömningar, deltagande
i branschinitiativ och användandet av externa
riskkartläggningsverktyg, vilka ligger till
grund förprioriteringar i arbetet med tillbörlig
aktsamhet. Exponering för denna systemiska
människorättsrelaterade påverkan är aktuell
och förväntas kvarstå på medellång till lång
sikt.
Även om riskerna inte anses vara ﬁnan-
siellt väsentliga, medför nya regelverk –
inklusive EU:s Corporate Sustainability Due
Diligence Directive (CSDDD), EU:s förordning
om tvångsarbete samt USA:s importförbud
mot produkter tillverkade med tvångsarbete,
tillsammans med ökade kundförväntningar, att
företag behöver vidareutveckla och stärka sina
processer för tillbörlig aktsamhet. Bristande
regelefterlevnad kan leda till begränsningar i
tillgången till vissa marknader, rättsliga eller
anseenderelaterade konsekvenser samt mins-
kad konkurrenskraft i försäljningsprocesser.
125
Ericsson 2025
Förvaltningsberättelse – Hållbarhetsrapport
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
Policy
Enligt Ericssons affärsetiska kod är alla form-
er av slaveri och exploatering, inklusive män-
niskohandel, påtvingat arbete, skuldslaveri
och annat tvångsarbete strängt förbjudna.
Bestämmelser om rättvisa, säkra och gynn-
samma arbetsvillkor beskrivs i avsnittet
Den egna arbetskraften
och gäller även
för arbetstagare i värdekedjan.
Uppförandekoden för affärspartners
ställer krav på att affärspartners, såsom leve-
rantörer, respekterar internationellt erkända
normer för mänskliga rättigheter, inklusive
FN:s internationella regelverk om mänskliga
rättigheter och Internationella arbetsorgani-
sationens (ILO:s) deklarationer och principer.
Affärspartners ska tillhandahålla tydliga och
skriftliga anställningsavtal, säkerställa att
arbetstagare inte betalar rekryteringsavgifter
samt säkerställa migrantarbetares tillgång till
sina identitets- och immigrationshandlingar.
Tvångsarbete, skuldslaveri och barnarbete
är förbjudna. Unga arbetstagare under 18
år får inte utföra arbete som kan äventyra
deras hälsa eller säkerhet, inklusive nattar-
bete och övertid. Arbetstiden ska följa lokal
lagstiftning, inte överstiga 60 timmar per
vecka inklusive övertid, och eftersträva ILO:s
riktmärke om 48 timmar per vecka. Arbetsta-
gare ska erhålla en lön som täcker grundläg-
gande behov och möjliggör en viss disponibel
inkomst. Arbetsplatser ska vara fria från
diskriminering, trakasserier och omänsklig
behandling, och arbetstagare ska ha rätt
att organisera sig fackligt och till kollektiva
förhandlingar.
Ericsson erbjuder kostnadsfri utbildning
om uppförandekoden till leverantörer. På
Bolagets webbplats ﬁnns även riktad infor-
mation om antikorruption, mänskliga rättig-
heter, konﬂiktmineraler och arbetsmiljö. Via
webbplatsen ges medarbetare inom inköps-
organisationen tillgång till FN:s Global Com-
pact Academy.
Uppförandekoden ställer krav på att
Bolagets affärspartners tillämpar ett risk-
baserat förhållningssätt till hälsa och säker-
het, erbjuder relevant utbildning samt upp-
rätthåller rutiner för incidentrapportering
och korrigerande åtgärder. De ska även ha
arbetsmiljöledningssystem. För leverantörer
som utför fälttjänster såsom, konstruktions
och underhållsarbete samt nätutbygg-
nad gäller speciﬁka arbetsmiljökrav inklu-
sive krav på hantering och uppföljning av
underleverantörer.
Ytterligare information om uppförandeko-
den för affärspartners ﬁnns i avsnittet
Allmänna upplysningar
, som också
beskriver de viktigaste delarna i Ericssons
Uttalande om företagande och mänskliga
rättigheter.
Intressentdialog
Ericsson använder både direkta och indirekta
kanaler för att föra dialog med arbetstagare i
värdekedjan om faktisk och potentiell påver-
kan kopplad till dem. Leverantörsrevisionerna
kopplade till uppförandekoden omfattar
intervjuer med arbetstagare med fokus på
mänskliga rättigheter och arbetstagarrättig-
heter, vilket beskrivs närmare nedan.
Ericsson för regelbundet en dialog med
organisationer som företräder eller förmedlar
perspektiv från arbetstagare i värdekedjan.
Bolaget är medlem i Shift Business Learning
Program som syftar till att främja upprätthål-
lande av mänskliga rättigheter inom närings-
livet i enlighet med FN:s vägledande principer
för företag och mänskliga rättigheter (UNGP).
Ericsson deltar också i Business Network on
Civic Freedoms and Human Rights Defenders
samt i Responsible Business Alliance (RBA).
Ericssons arbete med tillbörlig aktsam-
het omfattar även direkt dialog med arbets-
rättsorganisationer, rundabordssamtal med
aktörer i civilsamhället samt dialog med
andra relevanta intressenter. Ericsson har ett
nära samarbete med Responsible Minerals
Initiative (RMI) och deltar i organisationens
arbetsgrupper, där Bolaget är ordförande i
arbetsgruppen för aluminium.
Processer för att avhjälpa negativ
påverkan och kanaler för att
rapportera oegentligheter
Ericsson åtgärdar avvikelser som identiﬁe-
rats vid leverantörsrevisioner genom tidsatta
åtgärdsplaner, vilket gör revisionerna till en
central mekanism för att avhjälpa negativ
påverkan på arbetstagare i värdekedjan.
Arbetstagare kan rapportera misstänkta
överträdelser av Uppförandekoden för affärs-
partners, policyer, lagar eller förordningar via
Ericsson Compliance Line, som är tillgänglig
för både interna och externa intressenter,
inklusive leverantörer och deras anställda
(se avsnittet
Ansvarsfullt företagande
)
.
Ericssons affärspartners ska även ha egna
klagomålsmekanismer som gör det möjligt
för arbetare att på ett säkert och konﬁden-
tiellt sätt rapportera problem utan risk för
repressalier eller vedergällning.
Under 2025 rapporterades ingen allvarlig
negativ påverkan på mänskliga rättigheter
relaterad till arbetstagare i värdekedjan,
via Ericssons kanaler, och inga åtgärder
för avhjälpande behövde därför vidtas.
Vidtagna åtgärder
Ericsson har förbundit sig att bedriva sin
verksamhet på ett ansvarsfullt sätt och har
etablerat ﬂera strukturerade processer för att
hantera påverkan på arbetstagare i Bolagets
värdekedja. De nyckelåtgärder som beskrivs
nedan avser leverantörsgranskning och
revisioner, kritiska mineraler och spårbarhet
i leverantörskedjan samt hantering av leve-
rantörers arbetsmiljö.
Leverantörsgranskning och revisioner
En särskild enhet inom Ericssons inköpsor-
ganisation driver initiativ som rör hållbarhet
och ansvarsfullt företagande, med fokus
på leverantörers efterlevnad av Uppfö-
randekoden för affärspartners vilket sker
genom riskbedömningar och särskilda
leverantörsrevisioner.
Leverantörer måste bekräfta efterlev-
nad av uppförandekoden innan de inleder
en affärsrelation med Ericsson, och direkt-
leverantörer utvärderas utifrån risker för
avvikelser och bristande efterlevnad av dess
bestämmelser. Nya leverantörer granskas
och väljs ut utifrån ﬂera kriterier, inklusive
miljömässiga och sociala faktorer, med stöd
av tredjepartsdatabaser för att identiﬁera
negativ medieexponering, regulatoriska över-
trädelser, konkurrensbegränsande beteende,
ﬁnansiella oegentligheter samt miljö-, pro-
duktions-, arbetsmiljö- och människorätts-
relaterade frågor.
En modulbaserad riskbedömning av leve-
rantörers hållbarhetsprestanda kan aktive-
ras beroende på leverantörens riskproﬁl, där
omfattningen av fastställa utifrån vilken typ
av produkter eller tjänster som tillhandahålls.
När en leverantör väljs ut för bedömning,
skickas relevanta självutvärderingsformulär
inom områden som omfattar miljö, hälsa och
säkerhet samt mänskliga rättigheter.
Efter bedömning tilldelas leverantören en
riskklassiﬁcering. Baserat på denna lämnas
sedan en rekommendation att godkänna, inte
godkänna eller godkänna leverantören med
särskilda villkor om att åtgärda identiﬁerade
brister, eller motsvarande rekommendationer
för redan aktiva leverantörer. Efter onboar-
ding genomförs löpande uppföljning av
negativ mediabevakning med regelbundna
intervall.
När inledande granskningar eller bedöm-
ningar identiﬁerar potentiellt förhöjda mäns-
korättsrisker genomför Ericsson fördjupad
tillbörlig aktsamhet för att ytterligare utvärd-
era och hantera dessa risker. Processen kan
innefatta analyser av säkerhets- och regula-
torisk miljö, screening av tvångsarbetesris-
ker med hjälp av tredjepartsleverantörer av
riskdata samt dialog med branschkollegor
genom forum såsom Responsible Business
Alliance eller Responsible Minerals Initiative.
Ericsson kan också konsultera organisationer
i civilsamhället eller andra externa intressen-
ter för att bättre förstå lokala förhållanden.
Om förhöjda risker bekräftas arbetar Ericsson
tillsammans med sina direkta leverantörer
för att understryka vikten av kraven i uppför-
andekoden och kan kräva externa revisioner
126
Ericsson 2025
Förvaltningsberättelse – Hållbarhetsrapport
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
och tidsatta åtgärdsplaner. De landsbesök
med fokus på mänskliga rättigheter som
beskrivs i avsnittet
Den egna arbets-
kraften
omfattar även frågor om arbets-
tagare i värdekedjan.
Ericsson genomför revisioner av sina
direkta leverantörer för att veriﬁera efter-
levnad av uppförandekoden. Revisionerna
fokuserar på leverantörer som identiﬁerats ha
förhöjda risker relaterade till miljö, mänskliga
rättigheter, arbetsvillkor eller affärsetik. För
urvalet prioriteras i första hand leverantörer
som tillsammans står för de översta 90 % av
Ericssons totala inköpskostnader. Leveran-
törsrisk, fastställd utifrån faktorer som land,
typ av produkt eller tjänst, tid sedan senaste
revisionen samt inköpsvolym, styr urvalspro-
cessen för revisionen. Revisionerna utförs
av en extern leverantör och sker huvudsak-
ligen på plats, medan revisioner på distans
används för högriskländer eller vid uppfölj-
ning. Fokusområden omfattar anställnings-
villkor, arbetstid, löner, hälsa och säkerhet,
kemikaliehantering samt hur leverantören
kommunicerar Ericssons krav till sina egna
leverantörer.
Identiﬁerade avvikelser ska åtgärdas
genom tidsatta åtgärdsplaner. Revisioner
genomförs inte oanmälda, men semianmälda
revisioner förekommer, där leverantören
informeras om att en revision kommer att
genomföras inom en viss tidsperiod utan att
exakt datum och tidpunkt anges.
Under 2025 genomfördes 93 (79) sådana
revisioner. Avvikelser identiﬁerades hos 92 %
(89 %) av de granskade leverantörerna och
kritiska avvikelser hos 2 % (3 %). De ﬂesta
iakttagelser rörde anställningsvillkor eller
arbetsmiljöledning, och samtliga kritiska iakt-
tagelser var kopplade till arbetsmiljöfrågor.
Vid rapporteringsperiodens slut hade 85 %
(84 %) av samtliga avvikelser och 50 %
(50 %) av de kritiska avvikelserna åtgärdats
inom fastställda tidsramar.
Kritiska mineraler och spårbarhet
i leverantörskedjan
Ericsson gör inga direkta inköp från företag
som bedriver utvinning, smältning eller raf-
ﬁnering av mineraler. Bolagets exponering
mot råmaterial, inklusive konﬂiktmineraler,
är indirekt och uppstår genom de material
och mineraler som ingår i komponenter i den
elektroniska hårdvara som säljs som en del
av nätverk. Denna indirekta exponering gör
grundlig tillbörlig aktsamhet och bransch-
samverkan avgörande för att hantera rela-
terade risker.
Ericsson har åtagit sig att anskaffa kritiska
mineraler, däribland tantal, volfram, litium
och nickel, i enlighet med all tillämplig lag-
stiftning. Bolagets åtgärder för tillbörlig akt-
samhet överensstämmer med OECD:s väg-
ledning för ansvarsfulla leverantörskedjor för
mineraler och följer framväxande regelverk så
som EU:s batteriförordning och förordningen
om kritiska råmaterial.
Leverantörer av elektronisk hårdvara
är skyldiga att utöva tillbörlig aktsamhet
avseende anskaffning och utvinning av kri-
tiska mineraler samt att med rimlig säkerhet
veriﬁera mineralernas ursprung i de produk-
ter som levereras till Ericsson. Spårbarhet
bortom direkta leverantörer främjas huvud-
sakligen genom deltagande i branschnätverk
och organisationer samt genom användan-
det av verktyg och mallar från Responsible
Minerals Initiative (RMI) för att kartlägga
leverantörskedjor och identiﬁera smältverk
och rafﬁnaderier. Ericsson använder också
data från RMI för att identiﬁera smältverk
och rafﬁnaderier för att avgöra om fördjupad
tillbörlig aktsamhet eller leverantörsdialog är
motiverad.
Ericsson eftersträvar att öka inköp från
leverantörer och underleverantörer som
uppfyller relevanta hållbarhetsstandarder
för mineraler, såsom RMI:s standarder. Bola-
get använder RMI:s ramverk, arbetsgrupper
och verktyg för att föra dialog direkt med
smältverk där någon direkt affärsrelation
inte föreligger, samt för att stärka kraven på
underleverantörer via sina direkta leveran-
törer. Ericsson strävar efter att arbeta till-
sammans med leverantörerna för att uppnå
kontinuerliga förbättringar, men kan som en
sista åtgärd avsluta affärsrelationer vid upp-
repad bristande regelefterlevnad.
Ytterligare information lämnas i Ericssons
årliga Conﬂict Minerals Report på Form
SD, som publiceras på Bolagets webbplats
och inges till U.S. Securities and Exchange
Commission.
Hantering av hälsa och säkerhet
hos leverantörer
Ericsson har fastställt globala krav på leve-
rantörer av fälttjänster inom ramen för Bola-
gets uppförandekod för affärspartners. Cen-
trala krav omfattar incidentrapportering och
utredning av incidenter, hantering av faror
och risker, kommunikation och medvetenhet,
Stop Work Authority samt obligatorisk utbild-
ning. Stop Work Authority-standarden ger
personer rätt och ett mandat att omedelbart
avbryta sitt arbete när osäkra arbetsförhål-
landen identiﬁeras.
Genom bedömningar av mognadsgraden
hos leverantörer av fälttjänster utvärderar
Ericsson deras säkerhetsarbete gentemot
fördeﬁnierade hälso- och säkerhetskriterier.
Baserat på resultaten från dessa utvärder-
ingar ska tidsatta åtgärdsplaner genomföras.
Nya leverantörer ska genomgå en sådan
bedömning och godkännas innan en affärs-
relation inleds. För aktiva leverantörer syftar
Resultat av leverantörsrevisioner och korrigerande åtgärder
Revisioner – Uppförandekod för affärspartners
2025
2024
2023
Genomförda revisioner
93
79
123
Revisionsresultat
2025
2024
2023
Andel granskade leverantörer med avvikelser
92 %
89 %
85 %
Avvikelser per kategori
Tillgång och transparens
1)
1 %
–
–
Anställningsvillkor
31 %
42 %
42 %
Miljöledning
4 %
3 %
4 %
Antikorruptionsåtgärder
1 %
–
3 %
Arbetsmiljöledning
61 %
53 %
48 %
Kommunikation av krav till underleverantörer
2)
2 %
2 %
3 %
Andel granskade leverantörer med kritiska avvikelser
2 %
3 %
1 %
Kritiska avvikelser per kategori
Tillgång och transparens
1)
–
–
–
Anställningsvillkor
–
–
–
Miljöledning
–
–
–
Antikorruptionsåtgärder
–
–
–
Arbetsmiljöledning
100 %
100 %
100 %
Kommunikation av krav till underleverantörer
2)
–
–
–
Andel stängda åtgärdsplaner
3)
Alla avvikelser
85 %
84 %
79 %
Kritiska avvikelser
50 %
50 %
100 %
1)
Tillgång till anläggningar och dokumentation nödvändiga för att genomföra revisionen.
2)
Kommunikation av Ericssons krav, såsom de i uppförandekoden, till underleverantörer när detta krävs.
3)
Andelen identiﬁerade avvikelser och kritiska avvikelser som åtgärdats och avslutats inom internt fastställda tidsramar för respektive
kategori. Andelen korrigerande åtgärder beräknas utifrån hur stor andel av de iakttagelser som identiﬁerats under rapporteringsperioden
som har åtgärdats och avslutats per bokslutsdatumet.
127
Ericsson 2025
Förvaltningsberättelse – Hållbarhetsrapport
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
Väsentlig påverkan, risker och möjligheter
ESRS-underämne
Påverkan, risk eller möjlighet
Typ
Påverkan sker
Socioekonomisk utveckling
av samhällen
(enhetsspeciﬁkt
underämne i rapporteringen)
Socioekonomisk utveckling
genom digitalisering
Systemisk positiv påverkan
Nedströms
S
Berörda samhällen
1)
Mobilt bredband bidrar till socioekonomisk
utveckling. Oberoende forskning visar att
högre nivåer av användning av mobilt bred-
band är förknippad med ökad ekonomisk
tillväxt, särskilt i låginkomstländer, och att
förbättrad uppkoppling i skolor kan ge lång-
siktiga sociala och ekonomiska fördelar.
Mobilnät underlättar även ﬁnansiell inklu-
dering, eftersom många människor utan till-
gång till traditionella banktjänster, redan äger
mobiltelefoner som kan ge tillgång till mobila
ﬁnansiella tjänster.
Trots denna potential saknar uppskatt-
ningsvis en tredjedel av världens befolkning
fortfarande tillgång till tillförlitligt mobilt
bredband
2)
. Uppkopplingsklyftan har två
huvudsakliga dimensioner. Vissa männ-
iskor bor utanför nätens täckningsområden,
medan andra omfattas av täckning, men
möter hinder såsom otillräcklig uppkopplings-
kvalitet, för dyra tjänster, bristande digital
kompetens eller svårigheter att använda
tillgängliga tjänster. Att minska dessa klyftor
kräver i regel nya affärsmodeller och politiska
åtgärder för att bygga ut infrastrukturen, göra
uppkopplingen mer överkomlig och att stärka
den digitala kompetensen. Ericsson bidrar
genom lösningar som fast bredband via
mobilnätet (FWA) samt genom initiativ som
Connect To Learn, vilka stödjer digital kompe-
tens och uppkoppling till skolor.
Dessa systemiska effekter på samhälls-
nivå är kopplad till Ericssons affärsmodell
och strategi, eftersom Bolaget tillhandahåller
mobilnätsinfrastruktur som möjliggör digi-
talisering. Påverkan är faktisk, positiv och
uppstår nedströms under mobilnätens
användningsfas, särskilt i regioner med låg
eller ojämn tillgång till internetuppkoppling.
Påverkan sker idag och förväntas kvarstå
på medellång till lång sikt, med effekter som
uppstår i takt med att täckningen förbättras
och i takt med att bredare socioekonomiska
effekter utvecklas över tid. Ericsson bidrar
genom teknikutveckling och nätutbyggnad
samt genom sina affärsrelationer med kun-
der och partners som driver och expanderar
näten.
Information om negativ påverkan på sam-
hällen kopplad till användning av mineraler
från konﬂiktdrabbade områden och högrisk-
områden ﬁnns i avsnittet
Arbetstagare
i värdekedjan
.
Policy
Ericsson har en lång historia av teknikutveck-
ling och betraktar tillgång till kommunikation
som ett grundläggande mänskligt behov.
Bolaget arbetar för att främja global tillgång
till kommunikation. Den affärsetiska koden
anger att stöd till lokalsamhällen ska syfta
till att skapa en positiv påverkan. Aktiviteter
utvärderas för att säkerställa att de är i linje
med Bolagets strategi och att resurser
används på ett ansvarsfullt sätt. Tillbörlig
aktsamhet tillämpas för att undvika intresse-
konﬂikter och kopplingar till otillbörliga betal-
ningar. Ytterligare information om
den affärsetiska koden ﬁnns i avsnittet
Allmänna upplysningar
, som även beskri-
ver de huvudsakliga delarna i Ericssons Utta-
lande om företagande och mänskliga
rättigheter.
Intressentdialog
Direkt dialog med berörda samhällen före-
kommer i vissa fall, men merparten av kon-
takterna sker genom organisationer, partner-
skap och centrala medlemskap, vilka beskrivs
nedan. Genom sitt medlemskap i Global Net-
work Initiative engagerar sig Ericsson särskilt
frågor som rör ansvarsfull användning av
teknik. Mer information ﬁnns i avsnittet
Konsumenter och slutanvändare
.
Processer för att avhjälpa negativ
påverkan och kanaler för att
rapportera oegentligheter
Ericsson Compliance Line är tillgänglig för
interna och externa intressenter för att rap-
portera misstänkta överträdelser av den
affärsetiska koden, policyer, lagar eller andra
regelverk (se avsnittet
Ansvarsfullt före-
tagande
). Under 2025 rapporterades ingen
allvarlig negativ påverkan på mänskliga
rättigheter relaterad till berörda samhällen,
via Ericssons kanaler, och inga åtgärder för
avhjälpande behövde därför vidtas.
1)
Ericsson har ännu inte upprättat upplysningar fullt ut i enlighet med ESRS S3 (Berörda samhällen), men lämnar information avseende denna standard som i allt väsentligt är förenligt med dess
upplysningskrav. Detta inkluderar den minimiinformation som krävs under infasningsperioden, i den mån den är relevant för Bolagets väsentliga påverkan, risker och möjligheter.
2)
The State of Broadband. (2024). Leveraging AI for Universal Connectivity, Bredbandskommissionen för hållbar utveckling.
uppföljande bedömningar till att främja
förbättringar i deras säkerhetsprestanda.
Leverantörer ska också genomgå obligato-
riska utbildningar som fastställs av Ericsson,
vilket omfattar en introduktionsutbildning till
hälsa och säkerhet, traﬁksäkerhetsutbildning
samt utbildning i livsviktiga säkerhetsregler
(Lifesaving rules).
Konsekvenshantering tillämpas när leve-
rantörer inte genomför åtgärder inom överens-
komna tidsramar, avstår från att delta i utvär-
deringar eller bryter mot Ericssons säkerhets-
krav. Sanktioner omfattar ekonomiska
påföljder, minskade affärsvolymer, ytterligare
inspektioner eller revisioner, skriftliga varningar
eller, i allvarliga fall, avbrytande av affärsrela-
tionen. De arbetsmiljöåtgärder som beskrivs
i avsnittet
Den egna arbetskraften
gäller
även för anställda hos leverantörer av
fälttjänster.
Under 2025 fortsatte Ericsson att genom-
föra Target Zero-workshops för att stärka
säkerhetskulturen bland sina leverantörer,
och implementerade ett belöningsprogram
(Supplier Safety Recognition Program), för
att ytterligare främja säkra beteenden. Inom
ramen för programmet uppmärksamma-
des leverantörer både lokalt och globalt i tre
kategorier: säkert beteende, bästa praxis och
bästa förbättringsförslag. Vidare så fortlöpte
bedömningar av leverantörer av fälttjänster
under 2025, med fokus på att höja graden
av säkerhetsmognad samt utvärdera nya
leverantörer.
Mål
Ericsson har ett mål (Target Zero) om noll
dödsfall och incidenter som resulterar i sjuk-
frånvaro, vilket omfattar såväl den egna
arbetskraften som anställda hos leverantörer
av fälttjänster. Mer information om detta mål
ﬁnns i avsnittet
Den egna arbetskraften
.
Med undantag för målet gällande hälsa
och säkerhet har Ericsson för närvarande satt
några ytterligare mål för sin väsentliga påver-
kan kopplad till arbetstagare i värdekedjan,
men utvärderar löpande om det är ändamåls-
enligt att införa mål inom ramen för bolagets
styrning. Effektiviteten i policyer och åtgärder
inom området följs upp delvis genom de leve-
rantörsrevisioner som beskrivs ovan.
128
Ericsson 2025
Förvaltningsberättelse – Hållbarhetsrapport
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
Vidtagna åtgärder
Ericsson använder sin expertis inom mobil
uppkoppling för att skapa positiv påverkan
för intressenter och samhällen där Bolaget
är verksamt. I detta delavsnitt beskrivs kon-
cernövergripande aktiviteter. Lokala initiativ
som drivs av regionala säljorganisationer
beskrivs ej.
Socioekonomisk påverkan av IKT och
digital utbildning
Ericsson arbetar för att främja digital inklu-
dering och bidra till att minska den digitala
klyftan, och därigenom bredda tillgången
till den digitala ekonomin. Arbetet omfattar
utveckling nya lösningar samt påverkansar-
bete och samarbete med partners inom hela
IKT-ekosystemet. Fokus ligger främst på
regioner med låg eller ingen upptagning av
internet och innefattar användning av kost-
nadseffektiva och skalbara lösningar, såsom
fast bredband via mobilnätet (FWA), vilket
även kan förbättra uppkopplingen för institu-
tioner som skolor. Under de senaste åren har
en betydande andel av nya lanseringar av 5G
FWA skett på tillväxtmarknader.
Ericssons arbete med digital inkludering
omfattar även utbildning och utveckling av
digital kompetens genom Connect To Learn,
ett program som genomförs i samarbete med
regeringar, kommunikationstjänsteleveran-
törer, frivilligorganisationer och FN-organ.
Connect To Learn stödjer digital upp-
koppling i skolor och lokala lärocentrum och
tillhandahåller utbildning som stärker elevers
digitala färdigheter och möjligheter till fram-
tida anställning. Programmet omfattar två
huvudsakliga erbjudanden:
–
Ericsson Educate: En digital lärandeplatt-
form som erbjuder utbildning på univer-
sitetsnivå inom telekommunikation och
ny teknik, såsom 5G, AI, datavetenskap,
automation och IoT.
–
Ericsson Digital Lab: Projektbaserade
aktiviteter utformade för elever i åldern
11–16 år som introducerar grundläg-
gande begrepp inom områden som
kodning, robotteknik, spelutveckling,
elektronik och AI.
Sedan 2022 har Ericsson bidragit till Digital
Transformation Collaborative, som leds av
UNESCO inom ramen för Global Education
Coalition. Initiativet ger myndigheter i olika
länder verktyg och vägledning för att inte-
grera digital utbildning i nationell planering
samt för att bygga kapacitet genom utbild-
ning och workshops.
Ericsson och International Telecommu-
nication Union samutvecklar Connectivity
Planning Platform, ett verktyg som hjälper
till att kartlägga IKT-infrastruktur, identiﬁera
områden helt utan eller bristande täckning
och bedöma möjliga uppkopplingslösningar.
Plattformen syftar till att stödja evidens-
baserad planering och investeringsbeslut för
att utöka prisvärd och resilient uppkoppling.
Finansiell inkludering
Ericssons Mobile Wallet Platform stödjer
leverantörer av kommunikationstjänster och
ﬁnansinstitut i att erbjuda mobilbaserade
ﬁnansiella tjänster. Plattformen används
för att öka tillgången till ﬁnansiella tjänster
för individer och samhällen med begränsad
eller ingen tillgång till traditionella bank-
system. Beroende på tjänsteleverantörens
erbjudande kan detta omfatta funktioner
som att spara och överföra pengar, ta emot
lön eller stöd, betala räkningar samt få till-
gång till ﬁnansiella produkter som lån eller
försäkringar.
Mål
Ericsson har för närvarande inte satt några
mål avseende sin väsentliga påverkan kopp-
lad till berörda samhällen, men utvärderar
löpande om det är ändamålsenligt att införa
mål inom ramen för bolagets styrning.
Mätetal för påverkan
Ericsson redovisar mätetal relaterade till
sin påverkan på samhällen i bilaga 5.
Organisation
Beskrivning
ITU (International Telecommunication Union)
Ericsson samarbetar med ITU i initiativ som syftar till att hantera utmaningar kopplade till brister i digital infrastruktur,
universell uppkoppling i skolor och digital omvandling. Samarbetet omfattar utveckling av verktyg och utbildnings-
insatser för att stödja beslutsfattare i arbetet med att förbättra hållbar uppkoppling i områden och samhällen med
begränsad tillgång.
ITU/UNESCO Bredbandskommissionen
för hållbar utveckling
Ericssons teknikdirektör är ledamot i Broadband Commission for Sustainable Development, en högnivåplattform
som sammanför ﬂera intressenter och som tar fram policyrekommendationer avseende universellt meningsfull
uppkoppling och rollen bredband spelar för att främja global utveckling. Kommissionen verkar för framsteg mot
FN:s globala mål för hållbar utveckling till 2030 genom förbättrad tillgång till bredband.
Digital Transformation Collaborative (DTC)
Ett offentlig-privat partnerskap under ledning av UNESCO som fokuserar på att stödja nationella insatser för
att främja hållbar digital omvandling inom utbildning och bidra till mål 4 FN:s globala mål för hållbar utveckling.
Ericsson är medlem i DTC:s styrgrupp.
Whitaker Peace & Development Initiative
Ericsson är en långsiktig partner till Whitaker Peace & Development Initiative som stödjer ungdomar och kvinnor
från utsatta förhållanden genom utbildnings- och kompetensutvecklingsprogram. Samarbetet omfattar insatser
som använder IKT för att stödja fredsbyggande och försörjningsaktiviteter i samhällen som påverkas av konﬂikter,
våld och fattigdom.
129
Ericsson 2025
Förvaltningsberättelse – Hållbarhetsrapport
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
S
Konsumenter och slutanvändare
1)
Väsentlig påverkan, risker och möjligheter
ESRS-underämne
Påverkan, risk eller möjlighet
Typ
Påverkan sker
Finansiella faktorer
Informationsrelaterad
påverkan för slutanvändare
Missbruk av teknik
Potentiell negativ påverkan
Nedströms
Dataintrång och störningar i infrastrukturen
Potentiell negativ påverkan
Nedströms
Nätsäkerhet
(enhetsspecifikt
underämne i rapporteringen)
Otillräckliga åtgärder avseende nätsäkerhet
Risk
Förlust av affärsmöjligheter
Missbruk av teknik
Ericssons teknik är utformad för att tillhanda-
hålla säker och tillförlitlig uppkoppling men
kan under speciella omständigheter använd-
as på ett sätt som påverkar konsumenter och
slutanvändare negativt, vilket i sin tur beror
på kontexten och involverade parter. Poten-
tiell negativ påverkan omfattar bland annat
kränkningar av rätten till privatliv, exempelvis
genom övervakning av privat kommunika-
tion, samt begränsningar av yttrandefriheten,
såsom blockering eller ﬁltrering av innehåll
online.
Denna påverkan kan uppstå när nät-
funktioner, såsom funktioner för prestanda-
hantering, används otillbörligen, inklusive
av myndigheter. Ericsson kan även indirekt
behöva stödja tillfälliga nätavstängningar
när Bolaget driver nät på uppdrag av kunder.
Ericsson får inte sådana förfrågningar direkt,
men missbruk av dess teknik nedströms i
värdekedjan kan ändå påverka rättigheterna
för personer som är beroende av näten.
Påverkan är inte begränsad till speciﬁka
grupper av slutanvändare. Sannolikheten
och allvarlighetsgraden beror på det bredare
sammanhanget, inklusive styrkan i skyddet
för mänskliga rättigheter, rättsliga och regu-
latoriska ramverk, efterlevnaden av rätts-
statsprincipen samt de demokratiska insti-
tutionerna i de länder där tekniken används.
Påverkan kan förekomma i dagsläget och
detta förhållande förväntas kvarstå på med-
ellång till lång sikt.
Att förebygga missbruk av teknik, liksom
att säkerställa nätsäkerhet, bidrar till att
stärka förtroendet för digital infrastruktur.
Ericssons angreppssätt omfattar tillbörlig
aktsamhet avseende mänskliga rättigheter,
avtalsmässiga skyddsåtgärder, tekniska
åtgärder och dialog med intressenter för att
identiﬁera risker för missbruk och främja en
ansvarsfull användning av Bolagets teknik.
Nätsäkerhet
Uppskattningsvis 50 % av den globala
5G-traﬁken utanför Kina sker via Ericssons
nät, vilket gör deras säkerhet och tillförlitlig-
het avgörande för konsumenter och slutan-
vändare världen över. Näten hanterar käns-
liga personuppgifter och stödjer samhälls-
viktigatjänster såsom hälso- och sjukvård,
samhällsservice och allmän säkerhet. Ett
dataintrång eller störningar i infrastruktur-
en kan därför leda till negativ konsekvenser
för privatpersoner och för samhället i stort.
Denna potentiella negativa påverkan för-
väntas kvarstå på medellång till lång sikt.
Påverkan är kopplad till Ericssons roll
som leverantör av kritisk infrastruktur för
kommunikation. Att säkerställa robusta
säkerhetsåtgärder är därför centralt för att
upprätthålla kundernas förtroende och stödja
säkra och tillförlitliga nät. Inga särskilda sår-
bara grupper har identiﬁerats eftersom dessa
frågor påverkar alla typer av slutanvändare
till följd av den utbredda användningen av
kommunikationstjänster.
Brister i nätsäkerheten, såsom oplanerade
avbrott eller exponering av känslig data, kan
leda till anseendeskada, avtalsmässiga kon-
sekvenser eller förseningar i driftsättning.
I allvarliga fall kan de leda till förlorade affärs-
möjligheter, vilket innebär att nätsäkerhet ,
utöver påverkan på konsumenter och slutan-
vändare, också utgör en ﬁnansiellt väsentlig
risk. Risken förväntas kvarstå på medellång
till lång sikt. Hanteringen av dessa frågor är
en integrerad del av Ericssons strategi och
ingår i Bolagets arbete för att stärka resiliens-
en i kritisk infrastruktur.
Policy
Ericssons affärsetiska kod anger Bolagets
åtagande att respektera yttrandefrihet och
rätten till privatliv och föreskriver att risker
relaterade till missbruk av teknik ska hanteras
på ett sätt som minskar dem. Ericssons med-
arbetare ska bedöma externa förfrågningar
som kan påverka dessa rättigheter och säker-
ställa att sådana förfrågningar är legitima,
proportionerliga och nödvändiga innan de
besvaras. Interna rutiner för att minska rela-
terade risker ska följas och om risker förbises
eller inte hanteras på ett tillfredsställande sätt
ska detta rapporteras. Ericsson är medlem
i Global Network Initiative (GNI) och följer
dess principer om yttrandefrihet och rätten
till privatliv. Mer information om den affärs-
etiska koden finns i avsnittet
Allmänna
upplysningar
, som också beskriver de cen-
trala delarna i Ericssons Uttalande om före-
tagande och mänskliga rättigheter.
Ericssons koncernövergripande policy för
teknologi (Development Innovation and Use
of Technology) fastställer Bolagets åtagande
om en ansvarsfull och etisk användning av
teknik i enlighet med tillämpliga regelverk.
Policyn ger vägledning för design, utveckling,
försäljning, implementering och användning
av Ericssons produkter och syftar till att säker-
ställa att teknikrelaterade beslut övervägs på
ändamålsenligt sätt samt att potentiella ris-
ker, inklusive etiska risker och människorätts-
risker, identiﬁeras, bedöms och hanteras.
Ericsson har en koncernövergripande
säkerhetspolicy som syftar till att förebygga,
upptäcka, hantera och åtgärda dataintrång
samt beskriver hur verksamheten ska åter-
ställas efter intrång och infrastrukturstörningar
som påverkat Ericssons nät och tjänster. Mer
information ﬁnns i delavsnittet
Säkerhets-
policy
på sidan 20 i förvaltningsberättelsen.
Intressentdialog
Ericsson för i regel ingen direkt dialog med
konsumenter och slutanvändare om potenti-
ell påverkan, eftersom Bolaget inte har någon
direkt relation med dessa intressenter. I stället
kan Ericsson ta del av synpunkter via orga-
nisationer som GNI och dess medlemmar,
vilka kan ses som tillförlitliga företrädare för
konsumenters och slutanvändares intressen.
GNI sammanför aktörer från akademi, civil-
samhälle, näringsliv och ﬁnansmarknader för
att sätta standarder för ansvarsfullt besluts-
fattande avseende yttrandefrihet och rätten
till privatliv inom IKT-sektorn. Medlemskapet
omfattar dialog med civilsamhället för att
bättre förstå potentiell påverkan på mänsk-
liga rättigheter, deltagande i gemensamt
lärande och påverkansarbete, samt regel-
bundna oberoende granskningar av Bolagets
praxis i förhållande till GNI:s principer.
Ericsson använder också sitt medlemskap
i Business Network on Civic Freedoms and
Human Rights Defenders för att diskutera
och bedöma människorättsrelaterade risker,
inklusive övervakningsfrågor, riskreduce-
rande åtgärder och relaterade affärsaktivite-
ter. Dessa dialoger genomförs på sätt som tar
hänsyn till intressenternas säkerhet.
1)
Ericsson har ännu inte upprättat upplysningar fullt ut i enlighet med ESRS S4 (Konsumenter och slutanvändare), men lämnar information avseende denna standard som i allt väsentligt är förenligt
med dess upplysningskrav. Detta inkluderar den minimiinformation som krävs under infasningsperioden, i den mån den är relevant för Bolagets väsentliga påverkan, risker och möjligheter.
130
Ericsson 2025
Förvaltningsberättelse – Hållbarhetsrapport
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
Processer för att avhjälpa
negativ
påverkan och kanaler för att
rapportera misstänkta oegentligheter
Ericssons Compliance Line är tillgänglig
för interna och externa intressenter för att
rapportera misstänkta överträdelser av den
affärsetiska koden, policyer, lagar eller för-
ordningar (se avsnittet
Ansvarsfullt före-
tagande
). Under 2025 rapporterades ingen
allvarlig negativ påverkan på mänskliga rätt-
igheter relaterad till konsumenter och
slutan-
vändare via Ericssons kanaler och inga åtgärd-
er för avhjälpande behövde därför vidtas.
Processen för Sensitive Business är en
annan mekanism som möjliggör avhjälpande
vid möjlig negativ påverkan på konsumenter
och slutanvändare.
Vidtagna åtgärder
Nätsäkerhet
För information om Ericssons åtgärder rela-
terade till nätsäkerhet, se delavsnittet
Åtgär-
der under 2025
på sidan 20 i förvaltningsbe-
rättelsen.
Sensitive Business-processen
Ericsson har integrerat tillbörlig aktsamhet
avseende mänskliga rättigheter i sin försälj-
ningsprocess och i andra affärsförbindel-
ser genom sin process för känsliga affärer
(Sensitive Business) i syfte att förebygga
och minska risken för missbruk av Ericssons
teknik. Ericsson utvärderar alla affärsmöjlig-
heter utifrån fördeﬁnierade människorätts-
relaterade parametrar. Identiﬁerade risker
bedöms av ett team av specialister med hjälp
av Sensitive Business riskmetodik, med fokus
på rätten till privatliv, yttrandefrihet och rela-
terade människorättsrisker.
Fyra huvudsakliga parametrar som
bedöms inom Sensitive Business-processen.
Portfölj
Syfte
Mängden och typen av
personuppgifter som
kan komma att behand-
las, hur åtkomlig den är
och hur den lagras.
Hur kunden avser att
använda produkten, tjäns-
ten eller lösningen, och i vil-
ket sammanhang den ska
användas.
Kund
Land
Typ av kund och dess
ägarstruktur.
Landets riskproﬁl avseende
mänskliga rättigheter, inklu-
sive faktorer relaterade pri-
vatliv, yttrandefrihet, säker-
het, konﬂiktintensitet och
rättsstatsprincipen.
Beroende på den bedömda risknivån utfärdas
rekommendationer om Bolaget ska gå vidare
med affärsmöjligheten med eller utan riskre-
ducerande åtgärder eller avstå från den helt.
Granskade ärenden,
per rekommendationskategori
1) 2)
2025
2024
2023
Inga riskreducerande
åtgärder krävs
316
266
252
Riskreducerande
åtgärder krävs
922
813
636
Avrådande
6
2
7
Totalt
1 244
1 081
895
Exemplen nedan illustrerar de typer av ären-
den som granskats inom Sensitive Business-
processen under året samt utfallet av dessa
granskningar.
Sensitive Business-processen är en risk-
hanteringsprocess, och ansvaret för att
besluta om och hur en affärsmöjlighet ska tas
vidare ligger hos den ansvariga säljorgani-
sationen. Särskilt känsliga fall kan eskaleras
till Ericssons Business Risk Committee för
ytterligare bedömning. Processen omfattar
även mekanismer för att övervaka efterlevna-
den av utfärdade rekommendationer i syfte
att stödja effektiv riskhantering.
Varje regional säljorganisation har en
utsedd kontaktperson för Sensitive Business
som håller kundansvariga och andra relevanta
intressenter informerade om uppdateringar,
informationsförfrågningar och relaterade frå-
gor. Sensitive Business-processen tillämpas
även på andra affärshändelser, inklusive
sammanslagningar och förvärv samt utvär-
deringar av tredje parter, såsom affärs- och
teknikpartners. Beroende på risknivån kan
detta leda till åtgärder som rättslig analys
eller förstärkt tillbörlig aktsamhet avseende
mänskliga rättigheter innan en transaktion
genomförs.
Under 2025 stärkte Ericsson medveten-
heten och kompetensen kring Sensitive Busi-
ness-processen hos viktiga personalgrupper
genom utbildnings- och informationstillfällen.
Bolaget har vidare stärkt processen genom att
införa en särskild kanal för analys och
rapport-
ering av förfrågningar avseende nätrelaterade
aktiviteter som kan ha negativ människorätts-
påverkan. Detta bidrar till en förbättrad hant
-
ering av risker i affärsrelationer där Ericsson
driver nät på uppdrag av kunders.
Mål
Ericsson har för närvarande inte satt några
mål avseende sin väsentliga påverkan kopp-
lad till konsumenter och slutanvändare, men
utvärderar löpande om det är ändamålsenligt
att införa mål inom ramen för bolagets styr-
ning. Effektiviteten i policyer och åtgärder
inom området följs upp genom processen för
Sensitive Business som beskrivs ovan.
Exempel på ärenden från rapporteringsåret
Rekommendation
1)
Typ av kund
Lösning och syfte
Motivering för rekommendation
√
Global kommunika-
tionstjänsteleverantör
Nytt mobilnät som ska
användas av en försvarsmyndighet
Landsrisken bedömdes vara låg och inga kundrelaterade frågeställningar identiﬁerades.
Efter en utvärdering av slutanvändarkontexten bedömdes ärendet ha en låg människo-
rättsrelaterad risk.
√
Global kommunika-
tionstjänsteleverantör
Anpassning av ett beﬁntligt mobilnät
för att uppfylla nya regulatoriska krav
Landsrisken bedömdes vara låg och eftersom anpassningen syftade till att möjlig-
göra nödsamtal bedömdes ärendet ha en låg människorättsrelaterad risk.
!
Global kommunika-
tionstjänsteleverantör
Integrationstjänster för Ericsson-noder
i en tredjepartsprodukt som används
av myndigheter
Landsrisken bedömdes vara låg, men integrationen av en tredjepartsprodukt som
möjliggör åtkomst för brottsbekämpande myndigheter bedömdes innebära förhöjda
människorättsrelaterade risker. Rekommendationen blev därför att åtkomst endast
ska tillåtas efter giltigt domstolsbeslut.
!
Lokal kommunikations-
tjänsteleverantör
Regional utbyggnad av
ett av ett beﬁntligt mobilnät
Landsrisken bedömdes vara förhöjd. Dock blev slutsatsen att kunden för närvarande
driver nätet i enlighet med internationella standarder, vilket minskar risken. Avtals-
mässiga åtgärder rekommenderades för att hantera kvarstående människorätts-
relaterade risker.
!
Global kommunika-
tionstjänsteleverantör
Nytt mobilnät med funktioner för att
samla in, sammanställa och lagra
abonnentuppgifter för åtkomst av
myndigheter
Eftersom tekniken, den avsedda användningen och den nationella kontexten alla
innebar förhöjda risker, var rekommendationen att gå vidare med att tillhandahålla
nätet, men inte med de ytterligare funktionerna. Därtill rekommenderades tekniska
och avtalsmässiga åtgärder.
x
Global kommunika-
tionstjänsteleverantör
Nya funktioner som möjliggör kom-
munikation för offentlig säkerhet i ett
beﬁntligt mobilnät
Slutanvändarkontexten innebar förhöjda människorättsrelaterade risker. Vidare
ledde den instabila politiska miljön och bristen på genomförbara riskreducerande
åtgärder till en rekommendation att inte gå vidare med affärsmöjligheten.
1)
Efter uppdateringar av Sensitive Business-processen har kategorierna bytt namn för att återspegla utfallen i den reviderade processen. Tidigare år benämndes motsvarande kategorier Godkänd,
Godkänd med villkor och Avvisad.
2)
Siffrorna i tabellen återspeglar de rekommendationer som lämnats inom Sensitive Business-processen under rapporteringsperioden och omfattar cirka 22 % av alla kommersiella erbjudanden som
offererades till kunder 2025. Andelen granskade ärenden varierar mellan olika marknader beroende på landsrisken. De ﬂesta granskade ärenden avsåg försäljningsmöjligheter, medan en mindre andel
rörde tredjepartsutvärderingar. Ökningen av antalet granskade ärenden återspeglar en fortsatt förstärkning av granskningsprocessen.
√
Inga riskreducerande åtgärder krävdes
!
Reducerande åtgärder krävdes
x
Avrådande
131
Ericsson 2025
Förvaltningsberättelse – Hållbarhetsrapport
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
Arbete mot mutor och korruption
Ericsson har kunder i ﬂer än 175 länder, inklu-
sive marknader med förhöjd exponering för
mutor och korruption till följd av svagare
samhällsinstitutioner. Telekommunikations-
sektorn har en förhöjd riskexponering på
grund av sin tekniska komplexitet och nära
samverkan mellan offentliga och privata
intressenter.
Ericsson har tidigare medgett överträdel-
ser av lagar mot mutor och korruption, vilket
resulterat i betydande böter, ökade kostnader
för regelefterlevnad och påverkan på anse-
endet. Bolaget stod under oberoende tillsyn i
fyra år, vilken ofﬁciellt avslutades 2024 efter
att den oberoende observatören bekräftade
att Ericssons program för etik och regelefter-
levnad uppfyllde tillämpliga krav. Ericsson
fortsätter att betona vikten av en sund före-
tagskultur och har ytterligare stärkt program-
met före etik och regelefterlevnad. Trots detta
kvarstår risken för upprepade överträdelser
som en väsentlig ﬁnansiell risk. Möjliga
konsekvenser inkluderar rättsliga påföljder,
ökade rörelsekostnader samt skadat kundför-
troende och en svagare marknadsposition.
Risken är direkt kopplad till Ericssons
globala verksamhetsmodell och förväntas
kvarstå på medellång till lång sikt. Tillsyn,
förebyggande åtgärder och kontinuerlig
vidareutveckling av programmet för etik och
regelefterlevnad samt företagskulturen förblir
en integrerad del av Ericssons bolagsstyrning
och riskhantering.
Politiskt engagemang och
påverkansarbete
Ericsson är verksamt i ett brett spektrum av
regulatoriska och geopolitiska miljöer. Tele-
kommunikationssektorn är starkt reglerad
och alltmer politiserad. Förändringar i policy,
regelverk eller geopolitiska förhållanden kan
påverka Ericssons marknadstillträde, leve-
rantörskedjor och FoU-verksamhet. Exempel
på relevanta policyområden är spektrum,
konkurrens, handel och cybersäkerhet.
Även om samverkan med myndigheter och
branschorganisationer är en naturlig del
av Ericssons verksamhet så kan otillräcklig
eller felaktigt hantering av påverkansarbete
leda till ogynnsamma policyutfall eller skada
Bolagets anseende. Sådana konsekvens-
er kan utgöra ﬁnansiellt väsentliga risker
och bedöms kvarstå på medellång till lång
sikt. Ericsson hanterar dessa risker genom
interna styrningskontroller, tillsyn och uppfölj-
ning samt transparens avseende Bolagets
påverkansarbete.
Hantering av leverantörersrelationer,
inklusive betalningspraxis
Som en stor inköpare av komponenter, pro-
dukter och tjänster inom den globala IKT-
sektorn är Ericsson medvetet om att Bolagets
storlek och marknadsposition kan påverka
maktbalansen i relationen till leverantörer.
Om inte detta hanteras proaktivt kan det leda
till affärsvillkor som är betungande för vissa
leverantörer och påverka deras ﬁnansiella
stabilitet, investeringsförmåga eller långsik-
tiga operativa motståndskraft.
Denna potentiella negativa påverkan är
främst koncentrerad uppströms i värdeked-
jan och kan vara särskilt relevant för små eller
högt specialiserade leverantörer. Påverkan
kan ske idag och detta förhållande förvän-
tas kvarstå på medellång till lång sikt. Sådan
press kan försvaga leverantörernas resiliens
och därigenom påverka kontinuiteten, kvalite-
ten och hållbarheten i Ericssons leverantörs-
kedja. Ericsson följer därför upp leverantörs-
relationer och integrerar dessa överväganden
i sina inköpsrutiner. Detta innefattar att verka
för rättvisa och transparenta avtalsvillkor, föra
dialog för att förstå leverantörernas förutsätt-
ningar samt tillämpa differentierade arbets-
sätt där så är lämpligt.
Att upprätthålla balanserade och kon-
struktiva leverantörsrelationer är avgörande
för såväl ansvarsfullt företagande som lång-
siktig stabilitet i leverantörskedjan. Robusta
relationer stärker också leveranskontinuitet-
en, vilket blir allt viktigare mot bakgrund av
den geopolitiska osäkerheten.
Policy och företagskultur
Ericssons värderingar kommer till uttryck i
den affärsetiska koden, som utgör ramver-
ket för etiskt beslutsfattande och riskhant-
ering. Den omfattar områden såsom mutor,
korruption, ekonomiska oegentligheter,
intressekonﬂikter, trakasserier och konkur-
rensbegränsande beteenden. Ericsson till-
handahåller även mer detaljerad vägledning
inom bland annat antikorruption, gåvor och
representation, hantering av tredje parter,
intressekonﬂikter, åtgärder mot penningtvätt,
konkurrensrätt samt regler om insiderhandel.
Uppförandekoden för affärspartners
ställer krav på att leverantörer upprätthåller
en kultur präglad av integritet, transparens,
regelefterlevnad och affärsetiska metoder.
Mer information om den affärsetiska koden
och uppförandekoden för affärspartners ﬁnns
i avsnittet
Allmänna upplysningar.
Ericssons koncernpolicy för påverkans-
arbete (Government and Policy Advocacy)
anger att politiska, regulatoriska och anseen-
derelaterade risker ska förutses, analyseras,
hanteras och begränsas. Policyn fastställer
att Ericsson skall bedriva opinionsbildning
och påverkansarbete på ett transparent,
ansvarsfullt och etiskt sätt.
Kanaler för rapportering av bristande
regelefterlevnad
Ericssons medarbetare förväntas rapportera
misstänkt bristande regelefterlevnad så att
detta kan utredas och hanteras, samt för att
möjliggöra identiﬁering, förebyggande och
avhjälpande av missförhållanden och brist-
er i interna kontroller. Ericsson Compliance
Line är en särskild kommunikationskanal för
anställda och externa intressenter. Rappor-
tering kan ske via en säker webbplats eller
per telefon. Tjänsten drivs av en tredje part,
är tillgänglig dygnet runt och möjliggör rap-
portering från ett stort antal länder och på
ﬂera språk. Möjlighet till anonym rapportering
ﬁnns när så är tillåtet enligt lag. Under året
har rapporter inkommit även från tredje part,
vilket visar att kanalen är känd och använd
även bland externa intressenter.
När så är tillämpligt kan medarbetare
och externa intressenter även rapportera via
lokala kanaler som inrättats i enlighet med
EU:s visselblåsardirektiv. Medarbetare kan
dessutom rapportera misstänkt bristande
regelefterlevnad direkt till sin närmaste chef,
chefens överordnade eller till funktionerna
People (personal), Legal (juridik) eller Com-
pliance (regelefterlevnad). Repressalier mot
personer som i god tro rapporterar misstänkta
överträdelser tolereras inte.
Förebyggande och upptäckt av
korruption och mutor
Riskbedömningar
Ericssons program för etik och regelefterlev-
nad bygger på en riskbaserad metodik. Under
2025 genomfördes 14 riskbedömningar
Väsentlig påverkan, risker och möjligheter
ESRS-underämne
Påverkan, risk eller möjlighet
Typ
Påverkan sker
Finansiella faktorer
Företagskultur samt arbete mot
mutor och korruption
Olagliga eller oetiska affärsmetoder
Risk
Böter och ekonomiska påföljder,
ökade rörelsekostnader
Politiskt engagemang och
påverkansarbete
Otillräcklig hantering av
policyrelaterade frågor
Risk
Öfördelaktiga regulatoriska för-
ändringar, skada på anseendet
Hantering av leverantörsrelationer,
inklusive betalningspraxis
Oskäliga affärsvillkor gentemot
leverantörer
Potentiell negativ påverkan
Uppströms
G
Ansvarsfullt företagande
132
Ericsson 2025
Förvaltningsberättelse – Hållbarhetsrapport
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
avseende regelefterlevnad och integritet
inom utvalda affärsområden och regionala
säljorganisationer, med fokus på regioner och
verksamheter med förhöjd exponering utifrån
risk och verksamhetens kontext.
Utvärderingarna gör det möjligt att identi-
ﬁera och hantera centrala efterlevnads- och
integritetsrisker inom områden som försälj-
ningsmetoder, tredjepartshantering, gåvor
och representation, myndighetskontakter,
sponsring och donationer, intressekonﬂikt-
er och mänskliga rättigheter. De omfattar
aspekter såsom ledarskap och företagskultur
samt hur risker förstås, ägs och hanteras inom
verksamheten. Under 2025 utökades omfatt-
ningen till att även omfatta bredare riskte-
man, däribland bedrägerier, sanktioner och
exportkontroller, vilket speglar ett förändrat
omvärldsläge.
För att säkerställa ansvarstagande och
skyndsamma åtgärder följs status för identiﬁ-
erade åtgärder upp i ett särskilt verktyg som
ger full spårbarhet från första iakttagelse till
avslutat ärende.
Tredjepartshantering
Ericsson har ett globalt, riskbaserat program
för tredjepartshantering i syfte att förebygga,
upptäcka och hantera risker, inklusive risker
för mutor och korruption, i relationer med
tredje part. Hantering av regelefterlevnads-
risker är integrerat i Bolagets affärsproces-
ser, och såväl företagsledare som chefer och
anställda förväntas ta ansvar för dessa risker.
Ett centralt team av experter inom systema-
tisk riskbedömning och dataanalys ansvarar
för centrala delar av programmet såsom
bedömningar av Bolagets riskexponering och
potentiellt skadeståndsansvar som kan upp-
stå i samband med relationer med tredje part.
Vid identiﬁerad förhöjd risk kan olika
riskreducerande åtgärder vidtas, däribland
riktad utbildning, tredjepartscertiﬁeringar,
förhandsgodkännande av ﬁnansiella trans-
aktioner och, i allvarliga fall, spärrar och
avslag av betalningar. Ericsson använder sig
även regelbundet av sina revisionsrättigheter
och genomför externa kontroller av leveran-
törer för att veriﬁera att tredje part bedriver
sin verksamhet på ett korrekt sätt.
Under 2025 utökade Ericsson antalet
riskindikatorer i processerna för tredjeparts-
hantering, för att ytterligare stärka lands-
speciﬁka riskbedömningar, bland annat
genom att inkludera risker kopplade till
organiserad brottslighet och penningtvätt.
Hantering av misstänkta
regelöverträdelser
Ericsson tillhandahåller ﬂera kanaler där
medarbetare och externa intressenter kan
rapportera misstänkta överträdelser av styr-
dokument eller lagar. Ett centralt team tar
emot och gör en inledande bedömning av
inkomna ärenden. Ärenden som kräver vidare
utredning överlämnas till ett specialiserat
utredningsteam.
De team som ansvarar för att bedöma,
utreda och vidta åtgärder med anledning av
misstänkt bristande regelefterlevnad tillhör
enheten Compliance Ofﬁce and Investiga-
tions, som är organisatoriskt oberoende av
affärs- och marknadsområdena. Enheten
leds av chefen för Compliance Ofﬁce and
Investigations, som rapporterar till chefs-
juristen och som har en oberoende rapporte-
ringslinje till styrelsens Audit & Compliance
Committee. Rapportering till kommittén
omfattar information om bekräftade eller
misstänkta allvarliga överträdelser av den
affärsetiska koden, insikter och lärdomar från
utredningar och vidtagna åtgärder, identi-
ﬁerade mönster och trender, samt framväx-
ande risker och utmaningar i den juridiska och
regulatoriska miljön.
Kommunikation av policyer mot mutor
och korruption
Ericssons medarbetare får ta del av Ericssons
affärsetiska kod i samband med att de börjar
sin anställning och ska då bekräfta att de har
tagit del av och förbinder sig att följa den.
Bekräftelsen upprepas därefter årligen, om
inte koncernledningen beslutar annat. Denna
återkommande bekräftelse bidrar till att upp-
rätthålla medvetenhet om och efterlevnad av
Bolagets etiska normer.
För att stödja kontinuerligt lärande och
ökad medvetenhet om etiska frågor publicer-
ar Ericsson det globala interna nyhetsbrevet
Integrity Insider. Nyhetsbrevet innehåller
anonymiserade fall av missförhållanden och
oegentligheter, lärdomar från andra bolag
och tillsynsärenden, samt uppmärksammar
medarbetare som har visat prov på integritet
i sitt agerande. Det innehåller också informa-
tion som kan användas av medarbetare och
team för att föra strukturerade samtal om
integritet. Nyhetsbrevet är en av Ericssons
mest lästa interna publikationer och stärker
medvetenheten om förväntat beteende och
om konsekvenserna av otillbörligt agerande.
Misstänkt bristande regelefterlevnad
och korrigerande åtgärder
I tabellen till höger redovisas antalet inkomna
ärenden om misstänkt bristande regelefter-
levnad, hur många som utretts, hur många
som under rapporteringsåret bekräftats vara
överträdelser av den affärsetiska koden, samt
antalet pågående utredningar vid årets slut.
Utredningstiden varierar beroende på ären-
dets komplexitet, vilket innebär att samtliga
ärenden inte avslutas samma år som de rap-
porteras. Antalet bekräftade fall och pågå-
ende utredningar kan därför omfatta ärenden
som inkommit under tidigare rapporterings-
perioder. En stor del av de rapporterade
ärendena hänvisas inte till formell utredning,
eftersom de ofta avser förfrågningar av all-
män karaktär eller inte berör oegentligheter
eller överträdelser av den affärsetiska koden.
När det är relevant vidarebefordras dessa
ärenden till berörd funktion för uppföljning.
Rapporterade, utredda och bekräftade fall
av bristande regelefterlevnad
2025
2024
2023
Mottagna och utredda
ärenden
Rapporterade
1 153
1 201
1 201
Ej överlämnade för
utredning
1)
1 018
1 063
1 076
Överlämnade för
utredning
135
138
125
Status vid årets slut
Bekräftade fall
2)
62
61
91
Pågående utredningar
37
49
78
1)
Mottagna men ej utredda ärenden av typen allmänna förfråg-
ningar eller andra ärenden som ej rörde oegentligheter eller
överträdelser av den affärsetiska koden.
2)
Ärenden som avslutats under rapporteringsåret och där
överträdelser bekräftats. Omfattar även ärenden som initialt
rapporterats under tidigare år.
Rapporterade ärenden per kategori
2025
2024
2023
Oegentligheter, korruption
och regelöverträdelser
113
123
153
Intressekonﬂikter
62
73
86
Personalfrågor
497
496
475
Diskriminering
14
19
6
Trakasserier
84
79
–
1)
Mänskliga- och
arbetstagarrättigheter
–
–
–
Verksamhetsrelaterat
214
179
183
Övrigt
2)
169
232
298
Totalt
1 153
1 201
1 201
1)
Ärenden som rörde trakasserier inkluderades i ”Personalfrågor”
fram till 2023. Tidigare siffror har inte omräknats.
2)
Omfattar rapporterade ärenden kopplade till miljömässig
hållbarhet, hälsa och säkerhet samt frågor som ej ansetts vara
kopplade till misstankar om bristande regelefterlevnad, såsom
produktkvalitetsfrågor, medarbetare som testar Compliance
Line eller kommentarer av allmän karaktär. När det ansetts vara
relevant har dessa ärenden vidarebefordrats till berörd funktion
för uppföljning enligt deras processer.
Korrigerande och disciplinära åtgärder
per kategori
1)
2025
2024
2023
Uppsägningar och
avskedanden
47
82
112
Degraderingar
–
–
–
Skriftliga varningar
41
60
58
Muntliga varningar
6
19
28
Avskedsansökningar
2
6
1
Övriga åtgärder
22
29
2
Totalt
118
196
201
1)
Åtgärder som vidtagits till följd av bekräftade överträdelser av
Ericssons affärsetiska kod. Varje åtgärd representerar en unik
individ, och därmed kan inte summan av de åtgärder som visas
i denna tabell direkt jämföras med antalet bekräftade fall i
tabellen ovan, eftersom ett enskilt fall kan omfatta ﬂera indivi-
der. Om en individ har varit föremålför mer än en korrigerande
åtgärd har endast den allvarligaste åtgärden tagits med i tabel-
len ovan.
133
Ericsson 2025
Förvaltningsberättelse – Hållbarhetsrapport
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
Utbildning i policyer mot mutor
och korruption
Ericsson tillhandahåller utbildning i mot-
verkande av mutor och korruption till sina
medarbetare. Samtliga anställda och all
extern personal ska genomföra en webba-
serad utbildning i Bolagets affärsetiska kod.
Bolaget tillhandahåller även speciﬁk antikor-
ruptionsutbildning till chefer och medarbe-
tare med förhöjd riskexponering, däribland
personer som har direktkontakt med offent-
liga tjänstemän, kunder eller leverantörer,
medarbetare som deltar i försäljnings- eller
förvärvsaktiviteter samt medarbetare som är
behöriga att ingå avtal för Ericssons räkning.
Koncernledningen och styrelsen får
regelbundna uppdateringar i regelefter-
levnadsfrågor. Samtliga styrelseledamöter
och medlemmar i koncernledningen del-
tog under året i sådana informations- och
uppdateringstillfällen.
Bekräftade fall av korruption
och mutor
Under 2025 har Ericsson varken erkänt sig
skyldigt till eller fällts i domstol för överträd-
elser av lagar mot korruption och mutor. Inga
relaterade böter har heller utfärdats.
Förebyggande av konkurrens-
hämmande förfaranden
Ericssons koncernpolicy för konkurrensrätt
kräver att samtliga medarbetare följer till-
lämplig konkurrenslagstiftning. En särskild
enhet för konkurrensrätt ansvarar för att
övervaka regelefterlevnaden inom detta
område och genomför årliga utbildninginsat-
ser, med kompletterande riktade utbildningar
för medarbetare vars roller innebär förhöjd
risk för bristande regelefterlevnad. Utöver
specialisterna på konkurrenslagstiftning inom
koncernfunktionen Legal utses kontaktperso-
ner inom konkurrensrätt inom hela företaget
för att stödja i arbetet med regelefterlevnad
och för att i ett tidigt skede identiﬁera och
begränsa potentiella risker i regelefterlevna-
den av konkurrenslagstiftningen.
Politisk engagemang
och påverkansarbete
Ericsson deltar i nationella och transnation-
ella bransch- och handelsorganisationer
som delar Bolagets värderingar och som
har stabila policypositioner över tid. Bolaget
lämnar inte bidrag till politiska partier eller
enskilda politiker, men stödjer frivilliga med-
arbetarbidrag i den utsträckning detta är till-
låtet enligt lokal lagstiftning och tillämpliga
rapporteringskrav.
Ericsson är medlem i ﬂera branschorgani-
sationer och handelskammare på nationell
nivå som i varierande grad verkar för eller
påverkar utformningen av nationella policies
och lagstiftning. Bolaget deltar inte medvetet
i påverkansarbete som skulle kunna under-
gräva dess åtagande om etiska affärsmetod-
er. Alla nya eller förnyade medlemskap i
bransch- eller yrkesföreningar genomgår en
regelefterlevnadsgranskning. Samma princi-
per gäller när medarbetare deltar i påverkans-
arbete för sådana organisationers räkning.
När påverkan utövas genom medlemskap
i branschorganisationer strävar Ericsson
efter att säkerställa att organisationernas
ståndpunkter är i linje med Bolagets egna
policymål.
En särskild enhet med ansvar för politiskt
engagemang och påverkansarbete följer
löpande dessa aktiviteter. Chefen för denna
enhet informerar vid behov styrelsen om
strategiskt relevanta frågor. Enbart behöriga
medarbetare får delta i påverkansarbete,
och alla väsentliga kontakter med offentliga
tjänstemän dokumenteras och rapporteras
i enlighet med tillämpliga lokala regelverk.
Regler för gåvor och representation gent-
emot offentliga tjänstemän anges i en sär-
skild policy. Ericsson är registrerat i följande
öppenhetsregister:
–
EU:s öppenhetsregister: Ericsson,
02021363105-42.
–
US Federal Lobbying Register: Ericsson
Inc., 13791-12 (Senate ID)/336820000
(House ID).
Under 2025 hade inga medlemmar i koncern-
ledningen, styrelsen eller kommittén för Audit
and Compliance haft jämförbara befattningar
inom offentlig förvaltning under de två år som
föregick deras utnämning. Bakgrundskontrol-
ler genomförs för alla högre chefer inom två
ledningsnivåer från VD och koncernchef.
Ekonomiska bidrag och bidrag in natura
Ericssons Political Action Committee ger
medarbetare i USA möjlighet att frivilligt
samordna privata ekonomiska bidrag till
politiska kandidaters kampanjer. Organi-
sationer som medarbetare väljer att stödja
granskas enligt fastställda kriterier och kan,
upp till ett angivet tak, erhålla ett motsva-
rande ekonomiskt bidrag från Bolaget. Dessa
matchningar betraktas som välgörenhetsdo-
nationer och hanteras i enlighet med koncer-
nens gemensamma process för ekonomiska
bidrag. Under 2025 uppgick dessa donatio-
ner till totalt 311 000 kronor. Inga bidrag in
natura lämnades.
Väsentliga policyfrågor
Utbyggnad av 5G standalone och högkvali-
tativa mobilnät som möjliggör uppkoppling
är central för ekonomisk utveckling. Medan
vissa marknader skapar incitament för pri-
vata investeringar och innovation, saknar
andra tillräckliga förutsättningar. Detta stäl-
ler beslutsfattare inför utmaningar kopplade
till konkurrenskraft, ekonomisk säkerhet och
datasuveränitet. Med 5G och 6G, har natio-
nell säkerhet och industriell konkurrenskraft
blivit allt mer framträdande inslag i det geo-
politiska landskapet, vilket gjort att uppkopp-
ling till en prioriterad politisk fråga. Ericsson
bedriver policy- och påverkansarbete i syfte
att stödja Bolagets strategi, med fokus på
fem övergripande teman:
–
att påskynda utbyggnad och införande av
nästa generations uppkoppling,
–
att främja öppen innovation och rättvis
global konkurrens,
–
att utveckla den datadrivna ekonomin
genom AI, molnteknik och digitala allmän-
nyttiga tjänster,
–
att säkerställa säker och robust nätinfra-
struktur, samt
–
att driva en energieffektiv och hållbar
digitalisering.
Utbildning om arbete mot korruption och mutor
Slutförandegrad
1)
Målgrupp
Målgruppens storlek
2)
Typ
2025
2024
2023
Hela arbetsstyrkan
95 000
Bekräftelse av den affärsetiska koden
99 %
99 %
98 %
Utbildning i den affärsetiska koden
99 %
99 %
99 %
Riskutsatta roller
3)
11 000
Utbildning för medarbetare exponerade för förhöjda risker
97 %
94 %
98 %
1)
Slutförandegraden beräknas genom att antalet personer som har slutfört relevant utbildning divideras med det totala antalet personer i målgruppen som anvisats att gå samma utbildning.
2)
Antalet personer (avrundat) i respektive målgrupp vid utgången av innevarande rapporteringsår. Storleken på en målgrupp kan ändras över tid i samband med att deﬁnitioner och omfattning revideras.
3)
Se beskrivningen nedan för deﬁnitionen av denna medarbetarkategori.
134
Ericsson 2025
Förvaltningsberättelse – Hållbarhetsrapport
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
Hantering av förbindelser med
leverantörer
Information om bedömning av risker i leve-
rantörskedjan, inklusive potentiell hållbar-
hetspåverkan och integrering av sociala
och miljömässiga kriterier i valet av leveran-
törer, ﬁnns i miljöavsnitten och i avsnittet
Arbetstagare i värdekedjan.
Betalningspraxis
Ericsson har mer än 15 000 aktiva direkta
leverantörer och strävar efter en transpa-
rent, rättvis och ansvarsfull betalningspraxis
gentemot dessa. Bolaget har inrättat proces-
ser som stödjer korrekta betalningar i rätt
tid i enlighet med avtalsvillkor och tillämplig
lagstiftning.
I genomsnitt betalas fakturor inom 81
dagar från början av den avtalsenliga eller
lagstadgade betalningsfristen. Standard-
villkoret enligt Ericssons inköpsvillkor är 120
dagar. Faktiska betalningsvillkor kan dock
variera beroende på land, regulatoriska krav,
ﬁnansieringsarrangemang och kommersiella
överenskommelser.
Ericsson kategoriserar leverantörsbasen
utifrån överenskomna betalningsvillkor: min-
dre än 60 dagar, 60 till 120 dagar samt mer
än 120 dagar. Fakturor från 74 av de 100
största leverantörerna, mätt i inköpsvärde
och motsvarande 84 % av det totala inköps-
värdet, betalas inom 120 dagar, vilket är i linje
med Bolagets globala standardvillkor.
Betalningsvillkor fastställs i dialog med
leverantörerna i syfte att säkerställa en
rättvis och ansvarsfull hantering som beak-
tar såväl större leverantörer som små och
medelstora företag. Enligt Bolagets interna
register skedde inga formella rättsprocesser
relaterade till sena betalningar under rappor-
teringsperioden. Genomsnittliga avtalsvillkor
och betalningstider beräknas med en viktad
metod baserad på fakturavärden.
Skatter och internprissättning
Med kunder i över 175 länder är Ericsson
medvetet om skatternas samhällsviktiga roll
för att stödja hållbar utveckling.
Ericsson ser skatter som ett ansvar som,
tillsammans med skapandet av arbetstillfäl-
len, anlitande av lokala leverantörer samt
andra direkta och indirekta ekonomiska
effekter, bidrar till socioekonomisk utveckling.
Koncernens globala närvaro innebär dock
att den omfattas av komplexa skatteregel-
verk som kan vara föremål för varierande
tolkningar.
Bolagets policy är att följa såväl syftet
med som kraven i tillämplig skattelagstift-
ning samt att hantera skatter med integritet,
noggrannhet och transparens, och att upp-
rätthålla ett öppet förhållningssätt gentemot
skattemyndigheter.
Ericsson följer lokala skatteregelverk
samt internationella riktlinjer fastställda av
OECD, andra standardsättare och tillsyns-
myndigheter, inklusive principen om arm-
längds avstånd. Bolaget tillämpar inte skat-
teupplägg som saknar ekonomisk substans
och använder inte lågskattejurisdiktioner i
skatteplaneringssyfte.
Styrning av AI
Ericsson strävar efter att påskynda använd-
ningen av AI på ett etiskt, ansvarsfullt och
lagenligt sätt för att skydda Bolagets, medar-
betarnas, kundernas och övriga intressenters
intressen och säkerhet. AI används koncernö-
vergripande i olika aktiviteter, såsom produkt-
utveckling och implementering, samt i interna
processer.
Ericsson har inrättat ett tvärfunktionellt
program för ansvarsfull AI för att etablera
ett ramverk för riskhantering och styrning.
Programmet är förankrat i Ericsson koncernö-
vergripande teknologipolicy (Development,
Innovation and Use of Technology Policy),
som fastställer Bolagets grundläggande för-
hållningsätt till AI. Exempelvis är rättvishet
(fairness) en av de grundläggande princi-
perna och syftar till att främja etisk och inklu-
derande AI-användning samt minska risken
för diskriminerande eller partiska resultat.
Samtliga medarbetare som arbetar med AI
ska följa dessa grundläggande principer och
krav.
Ericsson följer tillämplig lagstiftning och
relevanta ramverk, såsom EU:s AI-förordning,
OECD:s AI-principer och EU:s etiska riktlinjer
för tillförlitlig AI. Bolaget tillhandahåller även
en grundläggande AI-utbildning till medar-
betare för att främja införande, ansvarsfull
användning och riskmedvetenhet.
135
Ericsson 2025
Förvaltningsberättelse – Hållbarhetsrapport
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
1. ESRS-upplysningskrav som uppfylls samt infasade upplysningar
ESRS-standard
Upplysningskrav
Sida/Sidor
Infasad
ESRS 2 Allmänna
upplysningar
BP-1
Allmän grund för utarbetandet av hållbarhetsförklaringarna
95
BP-2
Upplysningar med avseende på särskilda omständigheter
95
GOV-1
1)
Förvaltnings-, lednings- och tillsynsorganens roll
103
GOV-2
Information som lämnas till och hållbarhetsfrågor som behandlas av företagets förvaltnings-,
lednings- och tillsynsorgan
104
GOV-3
1)
Integration av hållbarhetsrelaterade resultat i incitamentssystem
105
GOV-4
Förklaring om tillbörlig aktsamhet
95
GOV-5
Riskhantering och intern kontroll över hållbarhetsrapportering
105
SBM-1
1)
Strategi, affärsmodell och värdekedja
96–97
SBM-2
1)
Intressenters intressen och synpunkter
98
SBM-3
1)
Väsentliga konsekvenser, risker och möjligheter och deras förhållande till strategi och affärsmodell
97, 100–102
(√)
IRO-1
1)
Beskrivning av arbetsgången för att fastställa och bedöma väsentliga konsekvenser, risker och möjligheter
98–99
IRO-2
Upplysningskrav i ESRS-standarder som omfattas av företagets hållbarhetsförklaring
95
E1 – Klimat-
förändringar
E1–1
Omställningsplan för begränsning av klimatförändringarna
106–107
E1–2
Policyer för begränsning av och anpassning till klimatförändringar
106
E1–3
Åtgärder och resurser med avseende på klimatförändringspolicyer
108–109
E1–4
Mål för begränsning av och anpassning till klimatförändringarna
108
E1–5
Energianvändning och energimix
109–110
E1–6
Bruttoväxthusgasutsläpp inom Scope 1, 2, 3 och totala växthusgasutsläpp
110
E1–9
Förväntade finansiella effekter genom väsentliga fysiska risker och omställningsrisker och potentiella
klimatrelaterade möjligheter
–
√
E2 Föroreningar
E2–1
Policyer relaterade till förorening
112
E2–2
Åtgärder och resurser relaterade till förorening
112
E2–3
Mål relaterade till förorening
112
E2–5
Ämnen som inger betänkligheter och ämnen som inger mycket stora betänkligheter
–
2)
E2–6 40b
Förväntade finansiella effekter av föroreningsrelaterade konsekvenser, risker och möjligheter
113
E3 Vattenresurser och
marina resurser
E3–1
Policyer för vattenresurser och marina resurser
113
E3–2
Åtgärder och resurser för vattenresurser och marina resurser
113
E3–3
Mål för vattenresurser och marina resurser
113
E5 Resursanvändning
och cirkulär ekonomi
E5–1
Policyer för resursanvändning och cirkulär ekonomi
114–115
E5–2
Åtgärder och resurser för resursanvändning och cirkulär ekonomi
115
E5–3
Mål för resursanvändning och cirkulär ekonomi
115
E5–4
Resursinflöden
115
E5–5
Resursutflöden
115–116
–
Volymer av elektroniskt avfall (enhetsspecifik)
116
S1 Den egna
arbetskraften
S1–1
Policyer för den egna arbetskraften
120
S1–2
Rutiner för kontakter med medarbetare och deras företrädare angående konsekvenser
120
S1–3
Rutiner för att gottgöra för negativa konsekvenser och kanaler genom vilka de egna medarbetarna
kan uppmärksamma problem
120–121
S1–4
Åtgärder avseende väsentliga konsekvenser för den egna arbetskraften och strategier för att minska
de väsentliga riskerna och utnyttja de väsentliga möjligheterna, vad gäller den egna arbetskraften,
och dessa åtgärders ändamålsenlighet
121–122
S1–5
Mål för hur väsentliga konsekvenser ska hanteras, positiva konsekvenser stärkas,
och väsentliga risker och möjligheter hanteras
122
S1–6
Uppgifter om företagets anställda
122–123
S1–7
Uppgifter om medarbetare i den egna arbetskraften som inte är anställda
123
S1–8
Kollektivavtalstäckning och social dialog
123
S1–9
Mångfaldsindikatorer
123
S1–10
Tillräckliga löner
124
S1–11
Socialt skydd
–
√
S1–13
Mått för utbildning och kompetensutveckling
123
S1–14
Mått för arbetsmiljö
124
S1–16
Ersättningsmått (löneskillnader och total ersättning)
124
S1–17
Incidenter, anmälningar och allvarliga konsekvenser relaterade till mänskliga rättigheter
125
1)
Inklusive ytterligare krav i tillämpliga ämnesspecifika standarder.
2)
Denna upplysning kräver information från aktörer i värdekedjan som för närvarande inte är tillgänglig. Ericsson tillämpar därför övergångsbestämmelserna i ESRS 1, avsnitt 10.2, och lämnar inte denna upp-
lysning. Ytterligare information finns på sidan 113.
Bilaga
√
Helt infasad
(√)
Delvis infasad
136
Ericsson 2025
Förvaltningsberättelse
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
2. Datapunkter från annan EU-lagstiftning
Upplysningskrav och relaterad datapunkt
Förordningen om
hållbarhets-
upplysningar
Pelare 3
Referensvärdes-
förordningen
EU:s klimatlag
Sida/Sidor
GOV-1
Könsfördelning i styrelsen punkt 21 d
√
√
103
GOV-1
Procentandel oberoende styrelseledamöter punkt 21 e
√
√
103
GOV-4
Förklaring om tillbörlig aktsamhet punkt 30
√
95
SBM-1
Inblandning i verksamheter relaterade till fossila
bränslen punkt 40 d i
√
√
√
Ej väsentlig
SBM-1
Inblandning i verksamheter relaterade till
kemikalieproduktion punkt 40 d ii
√
√
Ej väsentlig
SBM-1
Deltagande i verksamhet med relaterade till
kontroversiella vapen punkt 40 d iii
√
√
Ej väsentlig
SBM-1
Inblandning i verksamheter relaterade till odling och
produktion av tobak punkt 40 d iv
√
Ej väsentlig
E1–1
Omställningsplan för att uppnå klimatneutralitet senast 2050
punkt 14
√
106–107
E1–1
Bolaget är exkluderat från EU.s Parisanpassade referensvärden
√
√
107
E1–4
Mål för minskning av växthusgasutsläpp punkt 34
√
√
√
108
E1–5
Energiförbrukning från fossila källor uppdelad efter källor
(endast sektorer med hög klimatpåverkan) punkt 38
√
109
E1–5
Energianvändning och energimix punkt 37
√
109
E1–5
Energiintensitet förknippad med verksamheter i sektorer med hög
klimatpåverkan punkterna 40–43
√
110
E1–6
Brutto och totala växthusgasutsläpp Scope 1, 2, 3 punkt 44
√
√
√
110
E1–6
Bruttoutsläppsintensitet för växthusgasutsläpp punkterna
53–55
√
√
√
110
E1–7
Upptag av växthusgaser och koldioxidkrediter punkt 56
√
111
E1–9
Referensportföljens exponering mot klimatrelaterade fysiska
risker punkt 66
√
Infasad
E1–9
Uppdelning av monetära belopp efter akut och kronisk fysisk
risk punkt 66 a och Plats för betydande tillgångar utsatta för
väsentlig fysisk risk punkt 66 c
√
Infasad
E1–9
Uppdelning av det redovisade värdet på företagets
fastighetstillgångar efter energieffektivitetsklasser punkt 67 c
√
Ej väsentlig
E1–9
Portföljens grad av exponering mot klimatrelaterade
möjligheter punkt 69
√
Infasad
E2–4
Mängden av varje förorening som förtecknas i bilaga II till
förordningen om ett europeiskt register över utsläpp och över-
föringar som släpps ut i luft, vatten och mark, punkt 28
√
Ej väsentlig
E3–1
Vatten- och marina resurser punkt 9
√
113
E3–1
Särskild policy punkt 13
√
113
E3–1
Hållbara oceaner och hav punkt 14
√
Ej väsentlig
E3–4
Total mängd återvunnet och återanvänt vatten punkt 28 c
√
Ej väsentlig
E3–4
Total vattenförbrukning i m
3
per nettointäkter av egen
verksamhet punkt 29
√
Ej väsentlig
E4–IRO 1
Upplysningar om verksamhet som har negativ påverkan på om-
råden med känslig biologisk mångfald punkterna 16 a, 16 b, 16 c
√
Ej väsentlig
E4–2
Hållbara metoder eller policyer för mark eller jordbruk,
Hållbara metoder eller policyer för hav, Policyer för att
motverka avskogning punkterna 24 b, 24 c, 24 d
√
Ej väsentlig
E5–5
Icke-återvunnet avfall punkt 37 d
√
116
E5–5
Farligt avfall och radioaktivt avfall punkt 39
√
116
ESRS-standard
Upplysningskrav
Sida/Sidor
Infasad
S2 Arbetstagare i
värdekedjan
Alla
Ericsson har lämnat upplysningar som i allt väsentligt överensstämmer med de 15 upplysningskraven
i ESRS S2, S3 och S4, men gör inte anspråk på fullständig efterlevnad av dessa standarder.
Utöver de föreskrivna upplysningskraven lämnas enhetsspecifika mått relaterade till leverantörs-
revisioner och granskning av människorättsrelaterade risker i samband med försäljningsmöjligheter.
125
√
S3 Berörda samhällen
Alla
128
√
S4 Konsumenter
och slutanvändare
Alla
130
√
G1 Ansvarsfullt
företagande
G1–1
Affärsetiska policyer och företagskultur
132
G1–2
Hantering av förbindelser med leverantörer
135
G1–3
Förebyggande arbete mot, och upptäckt av, korruption och mutor
132–133
–
Rapporterade ärenden avseende brister i regelefterlevnad (enhetsspecifik)
133
–
Korrigerande och disciplinära åtgärder (enhetsspecifik)
133
G1–4
Bekräftade fall av korruption och mutor
134
G1–5
Politiskt inflytande och lobbyverksamhet
134
G1–6
Betalningspraxis
135
137
Ericsson 2025
Förvaltningsberättelse
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
Upplysningskrav och relaterad datapunkt
Förordningen om
hållbarhets-
upplysningar
Pelare 3
Referensvärdes-
förordningen
EU:s klimatlag
Sida/Sidor
S1–SMB 3
Risk att utsättas för tvångsarbete punkt 14 f och
Risk att utsättas för barnarbete punkt 14 g
√
Ej väsentlig
S1–1
Åtaganden i policy för mänskliga rättigheter punkt 20
√
105, 120
S1–1
Policyer för tillbörlig aktsamhet i frågor som behandlas i
Internationella arbetsorganisationens (ILO) grundläggande
konventioner 1–8, punkt 21
√
√
95, 120
S1–1
Processer och åtgärder för att förhindra människohandel punkt 22
√
120
S1–1
Policy för förebyggande av arbetsplatsolyckor eller
ett ledningssystem för att hantera sådana punkt 23
√
120
S1–3
Mekanismer för klagomålshantering punkt 32 c
√
120–121
S1–14
Antal dödsfall samt antal och andel arbetsrelaterade olyckor
punkt 88 b och c
√
√
124
S1–14
Antal förlorade dagar till följd av skador, olyckor, dödsfall eller
sjukdom punkt 88 e
√
124
S1–16
Ojusterad löneklyfta mellan könen punkt 97 a
√
√
124
S1–16
Överdrivet hög ersättningskvot för VD punkt 97 d
√
124
S1–17
Fall av diskriminering, punkt 103 a
√
125
S1–17
Underlåtenhet att iaktta FN:s vägledande principer för företag
och mänskliga rättigheter och OECD:s riktlinjer punkt 104 a
√
√
125
S2–SMB 3
Betydande risk för barnarbete eller tvångsarbete i värdekedjan
punkt 11 b
√
125
S2–1
Åtaganden i policy avseende mänskliga rättigheter punkt 17
√
105, 126
S2–1
Policyer relaterade till arbetstagare i värdekedjan punkt 18
√
126
S2–1
Underlåtenhet att iaktta FN:s vägledande principer för
företag och mänskliga rättigheter och OECD:s riktlinjer punkt 19
√
√
126
S2–1
Policyer avseende tillbörlig aktsamhet i frågor som behandlas i
Internationella arbetsorganisationens (ILO) grundläggande
konventioner 1–8, punkt 19
√
95, 125–126
S2–4
Människorättsfrågor och människorättsfall kopplade till
Bolagets värdekedja i tidigare och senare led punkt 36
√
126
S3–1
Åtaganden i policy avseende mänskliga rättigheter punkt 16
√
105, 128
S3–1
Underlåtenhet att iaktta FN:s vägledande principer för
företag och mänskliga rättigheter, ILO:s principer eller OECD:s
riktlinjer punkt 17
√
√
128
S3–4
Människorättsfrågor och människorättsincidenter punkt 36
√
128
S4–1
Policyer relaterade till konsumenter och slutanvändare punkt 16
√
130
S4–1
Underlåtenhet att iaktta FN:s vägledande principer för företag
och mänskliga rättigheter och OECD:s riktlinjer punkt 17
√
√
130
S4–4
Människorättsfrågor och människorättsincidenter punkt 35
√
131
G1–1
FN:s konvention mot korruption punkt 10 b
√
132
G1–1
Skydd för visselblåsare punkt 10 d
√
132
G1–4
Böter för överträdelser av lagar om antikorruption och mutor
punkt 24 a
√
√
134
G1–4
Standarder för korruptionsbekämpning och mutor punkt 24 b
√
132
138
Ericsson 2025
Förvaltningsberättelse
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
3. Uttalande om tillbörlig aktsamhet
Upplysningarna avser
Centrala delar av tillbörlig aktsamhet
Upplysningar i hållbarhetsrapporten
Sida/Sidor
Människor
Miljö
a) Integrering tillbörlig aktsamhet i
styrning, strategi och affärsmodell
Information till och behandling av hållbarhetsfrågor i styrelsen och koncernledningen
104
√
√
Integration av hållbarhetsrelaterade resultat i incitamentssystem
105
√
√
Väsentlig påverkan, risker och möjligheter och deras förhållande till strategi
och affärsmodell
97,
100–102
√
√
b) Dialog med berörda intressenter
i alla huvudstegen av tillbörlig
aktsamhet
Information till och behandling av hållbarhetsfrågor i styrelsen och koncernledningen
104
√
√
Intressenters intressen och synpunkter
98
√
√
Arbetsgången för att fastställa och bedöma väsentlig påverkan, risker och möjligheter
98–100
√
√
Policyer för den egna arbetskraften
120
√
Processer för dialog med den egna arbetskraften och deras företrädare
avseende påverkan
120
√
Policyer för arbetstagare i värdekedjan
126
√
Processer för dialog med arbetstagare i värdekedjan avseende påverkan
126
√
Policyer för berörda konsumenter och slutanvändare
130
√
Processer för dialog med berörda konsumenter och slutanvändare avseende påverkan
130
√
c) Identifiering och bedömning
av negativa påverkan
Arbetsgången för att fastställa och bedöma väsentlig påverkan, risker och
möjligheter
98–100
√
√
Väsentlig påverkan, risker och möjligheter och deras förhållande till strategi
och affärsmodell
97,
100–102
√
√
Väsentlig påverkan, risker och möjligheter – Klimatförändringar
106
√
Väsentlig påverkan, risker och möjligheter – Föroreningar
112
√
Väsentlig påverkan, risker och möjligheter – Vatten- och marina resurser
113
√
Väsentlig påverkan, risker och möjligheter – Resursanvändning och cirkulär
ekonomi
114
√
Väsentlig påverkan risker och möjligheter – Den egna arbetskraften
119
√
Väsentlig påverkan, risker och möjligheter – Arbetstagare i värdekedjan
125
√
Väsentlig påverkan, risker och möjligheter – Konsumenter och slutanvändare
130
√
d) Vidta åtgärder för att hantera
negativ påverkan
Omställningsplan för begränsning av klimatförändringarna
106–107
√
Vidta åtgärder avseende väsentlig påverkan, risker och möjligheter –
Klimatförändringar
108–109
√
Vidta åtgärder avseende väsentlig påverkan, risker och möjligheter – Föroreningar
112
√
Vidta åtgärder avseende väsentlig påverkan, risker och möjligheter –
Vatten-och marina resurser
113
√
Vidta åtgärder avseende väsentlig påverkan, risker och möjligheter –
Resursanvändning och cirkulär ekonomi
115
√
Vidta åtgärder avseende väsentlig påverkan, risker och möjligheter –
Den egna arbetskraften
121–122
√
Vidta åtgärder avseende väsentlig påverkan, risker och möjligheter –
Arbetstagare i värdekedjan
126–128
√
Vidta åtgärder avseende väsentlig påverkan, risker och möjligheter –
Berörda samhällen
131
√
e) Uppföljning av effektiviteten i
dessa åtgärder och kommunikation
Mål för begränsning av och anpassning till klimatförändringar
108
√
Mål relaterade till den egna arbetskraften
122
√
Mål relaterade till arbetstagare i värdekedjan
128
√
Energianvändning och energimix
109
√
Bruttoväxthusgasutsläpp inom Scope 1, 2, 3 och totala växthusgasutsläpp
110
√
Resursinflöden
115
√
Resursutflöden
115–116
√
Mätetal avvseende mångfald
123
√
Skäliga löner
124
√
Mätetal avseende utbildning och kompetensutveckling
123
√
Mätetal för hälsa och säkerhet
124
√
Ersättningsmått
124
√
Incidenter, klagomål och väsentlig påverkan på mänskliga rättigheter
125
√
Resultat från leverantörsrevisioner och korrigerande åtgärder
127
√
Mått för Sensitive Business
131
√
139
Ericsson 2025
Förvaltningsberättelse
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
5. Övriga mätetal
I denna bilaga ingår miljö- och sociala mätetal som ofta efterfrågas av intressenter men som inte ingår i hållbarhetsrapportens huvuddel eftersom
de inte bedöms vara väsentliga.
Mätetal
Enhet
2025
2024
2023
Miljö
Indikatorer inom miljöstyrning
Vattenuttag i den egna verksamheten
m
3
i miljontal
0,85
1,12
0,90
Vattenuttagsintensitet
m
3
/nettoomsättning, MSEK
3,59
4,52
3,44
Utsläpp av luftföroreningar i den egna verksamheten
Kvävedioxid (NO
X
)
ton
24
26
38
Svaveloxid (SO
X
)
ton
46
50
62
Luftpartiklar
ton
7
8
11
Samhällsansvar
Medarbetarnöjdhet per kön
Män
(Genomsnittlig poäng, skala 0–100)
79
79
80
Kvinnor
(Genomsnittlig poäng, skala 0–100)
78
79
80
Alla anställda
(Genomsnittlig poäng, skala 0–100)
79
79
80
Samhällspåverkan
Mätetal för påverkan från digital utbildning
Barn och unga som påverkats
Antal, ackumulerat
671 063
567 017
485 200
Länder som omfattas
Antal, ackumulerat
47
45
43
Finansiell inkludering – Ericsson Mobile Wallet
Registrerade konton
Antal, miljontal
605
530
457
Aktiva användare
Antal, miljontal
96
85
85
4. Utsläppsfaktorer
1)
Global uppvärmningspotential (Global Warming Potential)
2)
Baserat på datakällor som ecoinvent, IEA samt extern och intern vetenskaplig forskning och analys, inklusive bedömningar av livscykelanalyser och verifierade leverantörsspecifika data.
3)
Ericsson tillämpar konservativa justeringar av underliggande data för att bättre avspegla faktiska förhållanden, till exempel genom att tillämpa transportvägar som är längre än det direkta avståndet.
Utsläppsfaktorer som har använts för att beräkna växthusgasutsläpp
GWP
1)
, kgCO
2
e
Måttenhet
Källa
Scope 1 – direkta utsläpp
Bränslen och köldmedier
Naturgas
0,18
kWh
DEFRA 2025
Diesel
0,26
kWh
DEFRA 2025
Bensin
0,23
kWh
DEFRA 2025
Köldmedier
466–14 800
kg
IPCC:s fjärde utvärderingsrapport
Scope 2 – indirekta utsläpp
Inköpt energi
El från fossila källor
0,01–1,32
kWh
IEA 2025, US EIA 2025, AIB 2025,
leverantörsspecifika beroende på plats/land
El från kärnenergikällor
0,00
kWh
IEA 2025
El från förnybara källor
0,00
kWh
Leverantörsspecifik
Residualmix för marknadsbaserade beräkningar
0,02–0,90
kWh
AIB 2025
Fjärrkyla
0,01–0,40
kWh
IEA 2025
Fjärrvärme
0,05–0,21
kWh
Genomsnitt per land
Scope 3 – övriga indirekta utsläpp
Utsläpp från produkter, vagga till grind (globalt medelvärde)
11,6
kg
Specifik för Ericsson
2)
Resor
Flyg
0,08–0,38
pkm
DEFRA 2025
Väg
0,19
pkm
EPA 2025
Järnväg
0,04–0,06
pkm
Genomsnitt per land
Utgiftsbaserade icke-specificerade resor
0,08–1,90
USD
Genomsnitt per land
Hotell
25
natt
Genomsnitt per land
Transport
Flyg
0,67–0,96
tonkm
DEFRA 2025 (justerad
3)
)
Väg
0,10
tonkm
DEFRA 2025 (justerad
3)
)
Sjö
0,03
tonkm
DEFRA 2025 (justerad
3)
)
Järnväg
0,04
tonkm
DEFRA 2025 (justerad
3)
)
Utgiftsbaserade icke-specificerade transporter
0,05–0,18
USD
Specifik för Ericsson
2)
Utsläpp under användningsfasen (globalt medelvärde)
0,43
kWh
IEA
140
Ericsson 2025
Förvaltningsberättelse
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
6. SASB-referensindex
Standard: Teknik- och kommunikationssektorn – Hårdvara (2023)
Kod för mätetal
Mätetal
Sida/Sidor
Kommentarer
Produktsäkerhet
TC-HW-230a.1
Beskrivning av tillvägagångssätt för att identifiera och hantera datasäkerhetsrisker i produkter
20
Mångfald i personalstyrkan
TC-HW-330a.1
Andel män och kvinnor samt representation av olika etniska grupper i
(a) koncernledningen,
(b) icke-verkställande chefer,
(c) teknisk personal och
(d) alla övriga medarbetare
123
Sekretesslagstiftning i många
länder hindrar Ericsson från att
samla in detaljerade uppgifter
om etnisk tillhörighet.
Hantering av produktlivscykler
TC-HW-410a.1
Andel produkter som innehåller ämnen som ska deklareras enligt IEC 62474
Ej rapporterat
TC-HW-410a.2
Andel produkter som uppfyller kraven för EPEAT-registrering eller motsvarande
Ej rapporterat
Ericssons nätutrustning om-
fattas normalt inte av sådana
certifieringssystem.
TC-HW-410a.3
Andel produkter som är certifierade enligt en energieffektivitetscertifiering
TC-HW-410a.4
Vikt på uttjänta produkter och återvunnet elektroniskt avfall, andel återvunnet
116
Hantering av leverantörskedja
TC-HW-430a.1
Andel direktleverantörers anläggningar som granskats enligt RBA:s validerade
granskningsprocess (VAP) eller motsvarande, fördelat på
(a) alla anläggningar och
(b) högriskanläggningar
Ej rapporterat
Ericssons uppförandekod för
affärspartners är anpassad till
RBA:s uppförandekod. Ericsson
är medlem i RBA men använder
främst sitt eget revisionsprogram
för att bedöma efterlevnad.
TC-HW-430a.2
Direktleverantörer
1. Andelen avvikelser från RBA:s validerade revisionsprocess (VAP) eller motsvarande, och
2. Andelen korrigerande åtgärder för
(a) prioriterade fall av avvikelser
(b) övriga avvikelser
127
Materialinköp
TC-HW-440a.1
Beskrivning av riskhantering i samband med användning av kritiska material
115, 127
Kod för mätetal
Mätetal för aktivitet
Kommentarer
TC-HW-000.A
Antal producerade enheter per produktkategori (#)
2 460 000
Alla produkter klassificeras som
kommunikationshårdvara
TC-HW-000.B
Yta för tillverkningsanläggningar (m
2
)
204 000
TC-HW-000.C
Andel produktion från ägda anläggningar (%)
20 %
Andelen fluktuerar över tid
på grund av faktorer såsom
prognoser om efterfrågan och
produktionsmix.
141
Ericsson 2025
Förvaltningsberättelse
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
Styrelsens försäkran
Styrelsen och verkställande direktören intygar
att koncernredovisningen har upprättats i
enlighet med de internationella redovisnings-
standarderna IFRS såsom de har antagits av
EU och ger en rättvisande bild av koncernens
ställning och resultat. Årsredovisningen har
upprättats i enlighet med god redovisnings-
sed i Sverige och ger en rättvisande bild av
moderbolagets ställning och resultat.
Förvaltningsberättelsen för koncernen och
moderbolaget ger en rättvisande beskrivning
av utvecklingen för koncernens och moder-
bolagets verksamhet, ställning och resultat,
samt beskriver väsentliga risker och osäker-
hetsfaktorer som moderbolaget och de före-
tag som ingår i koncernen står inför.
Styrelsen och verkställande direktören
intygar att hållbarhetsrapporten har upprät-
tats i enlighet med de Europeiska standarder
för hållbarhetsrapportering (ESRS) såsom de
de antagits av EU och de specifikationer som
har antagits enligt EU:s taxonomiförordning,
såsom dessa antagits av EU.
142
Ericsson 2025
Förvaltningsberättelse
Årsredovisningen är daterad den 3 mars 2026
Stockholm den 3 mars 2026
Telefonaktiebolaget LM Ericsson (publ)
Org.nr. 556016-0680
Vår revisionsberättelse över årsredovisningen och koncernredovisningen samt vår
granskningsberättelse över hållbarhetsrapporten har lämnats den 3 mars 2026
Deloitte AB
Jonas Ståhlberg
Auktoriserad revisor
Jan Carlson
Styrelseordförande
Jacob Wallenberg
Vice styrelseordförande
Christy Wyatt
Styrelseledamot
Jon Fredrik Baksaas
Styrelseledamot
Karl Åberg
Styrelseledamot
Christian Cederholm
Styrelseledamot
Marachel Knight
Styrelseledamot
Ulf Rosberg
Styrelseledamot
Börje Ekholm
VD och koncernchef samt
styrelseledamot
Kristin S. Rinne
Styrelseledamot
Annika Salomonsson
Styrelseledamot
Eric A. Elzvik
Styrelseledamot
Jonas Synnergren
Styrelseledamot
Kjell-Åke Soting
Styrelseledamot
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
Riskfaktorer
Detta avsnitt om riskfaktorer ska läsas tillsammans med all
information som presenteras i denna årsredovisning, inklusive
denna finansiella rapport samt koncernens finansiella rapporter
med tillhörande noter.
Ericssons verksamhet är föremål för ett antal risker och
osäkerheter som kan ha negativ påverkan på Bolagets verksamhet,
resultat och finansiella ställning eller kursen för Bolagets aktier eller
andra värdepapper. Ericsson uppmärksammar läsaren för att dessa
riskfaktorer inte nödvändigtvis är uttömmande. Ericsson verkar i en
ständigt föränderlig affärs- och regelverksmiljö och nya risker och
osäkerheter kan uppstå över tid. Ledningen kan inte förutse sådana
nya risker och osäkerheter, och kan inte heller bedöma i vilken
utsträckning någon av riskfaktorerna nedan, eller någon sådan
ny risk- eller osäkerhetsfaktor, eller någon kombination av dessa,
kan påverka Ericssons verksamhet. Se även ”Framtidsinriktade
uttalanden”.
1
Risker relaterade till affärsaktiviteter och branschen
1.1
Den pågående geopolitiska och handelsrelaterade osäkerheten
till följd av flera faktorer kan ha en väsentlig negativ påverkan på
Ericssons affär, verksamhet och möjlighet att nå uppsatta mål liksom
på informations- och telekommunikationsbranschen i stort.
Geopolitiska allianser förändras när globala spänningar gällande
handel och inflytande bidrar till en ökad ekonomisk, teknisk, militär och
politisk konkurrens i hela världen, i synnerhet mellan USA och Kina.
Geopolitiska spänningar och pågående konflikter, som de på flera
platser i Mellanöstern, Ryssland och Ukraina, ökar risken för statlig
inblandning, inklusive mellanstatliga väpnade konflikter, protektionis-
tiska åtgärder såsom tullar och säkerhetsrelaterade krav vilket inklude-
rar ökade regleringshinder, restriktioner för tekniköverföring, telekom-
munikation och digital infrastruktur för att främja nationell säkerhet,
liksom handelsrestriktioner, exportkontroll och förstärkta sanktionsåt-
gärder. Geopolitisk instabilitet leder dessutom i allt högre grad till att
myndigheterna i vissa länder använder den privata sektorn för politiska
syften, bland annat genom att begränsa eller möjliggöra marknadstill-
träde baserat på nationella säkerhetsintressen, utöva inflytande över
branschstandarder, ge finansiellt stöd till inhemska företag eller införa
restriktioner mot användning av utländsk teknik och/eller utrustning
inom kritisk infrastruktur.
Många länder, inklusive USA och Kina, betraktar teknik, däribland
infrastruktur för telekommunikation och teknik för trådlös mobil kom-
munikation, som kritisk infrastruktur och strävar efter att leda och
påverka globala riktlinjer och regelverk kring sådan teknik. På grund
av den strategiska betydelsen av den bransch där Ericsson är verksam
i kan andra länder välja att stödja en konkurrent som ett nationellt
företag som erhåller statligt stöd eller skapa en nationell aktör som ett
alternativ till etablerade globala leverantörer som Ericsson, för att öka
sin kontroll över lokala kommunikationsnät och infrastruktur. Vidare
skulle främmande länder kunna stödja eller etablera en nationell kon-
kurrent som erhåller statligt stöd på strategiskt viktiga marknader för
Ericsson, däribland USA, Indien och Japan vilket kan påverka Ericssons
marknadsandel och globala skala negativt. Samarbeten mellan kon-
kurrenter och inflytelserika teknikpartners eller nationella intressenter
kan påverka allmänhetens uppfattning och narrativet kring företag
som erhåller statligt stöd på vissa marknader. Särskilt skulle strategiska
allianser mellan konkurrenter och inflytelserika teknikpartners, eller att
det etableras en konkurrent som är ett nationellt företag som erhåller
statligt stöd, kunna leda till politiska preferenser, handelsåtgärder
eller upphandlingsbeslut från berörda myndigheter som gynnar dessa
konkurrenter oavsett tekniska meriter, vilket ökar den geopolitiska och
handelspolitiska osäkerheten och potentiellt kan försämra Ericssons
marknadsandel, tillgång till kritiska komponenter eller statliga kontrakt.
Ericsson är ett globalt bolag med global närvaro, men ställs som
svenskt bolag inför unika utmaningar eftersom Sverige och Europa hist-
oriskt sett har haft begränsat inflytande över utformningen av globala
riktlinjer avseende teknik jämfört med mer framträdande teknikreg-
lerande aktörer, och har inte investerat i teknisk infrastruktur i samma
utsträckning. Varken Sverige eller EU har utvecklat en gemensam och
enhetlig teknikagenda eller geopolitisk strategi för teknik. De regelverk
som har implementerats inom EU har i huvudsak inriktats på konsu-
mentprissättning, snarare än på att främja eller skydda teknik- eller
telekommunikationsföretag med bas i Europa. Ericsson är följaktli-
gen fortsatt exponerat för förändringar av dynamiken i den globala
politiken som inte kan påverkas, vare sig direkt eller indirekt, och som
kan utformas på ett sätt som gynnar konkurrenterna. Vidare som ett
svenskt bolag med verksamhet globalt under en period av snabbt för-
änderliga prioriteringar från myndigheter och lagstiftare och, i vissa
fall, motstridiga eller förändrade krav (inklusive bland annat gällande
miljö- och klimatpolitik samt frågor om mångfald och inkludering) kan
Ericsson komma att behöva anpassa verksamheten, vilket försämrar
dess förmåga att införa konsekventa globala riktlinjer, utsätter det för
risker i samband med verkställighet eller rättstvister och skadar dess
anseende eller varumärke.
Ericsson är, med tanke på den strategiska betydelsen av informa-
tions- och telekommunikationsbranschen, utsatt för konkurrensrisker
från statligt finansierade företag, särskilt från länder med betydande
statligt finansierade industrier. Företag inom statligt finansierade
branscher kan erhålla ekonomiskt stöd, gynnsamma regulatoriska för-
utsättningar, fördelen med en skyddad hemmamarknad och selektiv
tillämpning av regler som gör det möjligt för dessa företag att bedriva
verksamhet i en omfattning och med en kostnadsstruktur som företag
inom den privata sektorn inte kan matcha. De kan dessutom få tillgång
till marknader och teknik som ger dem betydande konkurrensfördelar.
Den här dynamiken kan skapa konkurrensmässiga utmaningar, särskilt
på internationella marknader där dessa statligt stödda företag kan
verka med betydligt lägre marginaler jämfört med företag inom den
privata sektorn. Dessutom kan sådana statligt stödda företag ta tillvara
möjligheter i sitt fokus på de strategiska prioriteringar som deras stat-
liga ägare och andra understödjande aktörer har, snarare än på finans-
iella resultat, vilket gör det lättare för dessa företag att på ett opropor-
tionerligt sätt expandera sin marknadsandel.
1. Risker relaterade till affärsaktiviteter och branschen
143
2. Risker relaterade till Ericssons finansiella ställning
152
3. Juridiska och regulatoriska risker
153
4. Risker relaterade till cybersäkerhet
157
5. Risker relaterade till miljö, samhällsansvar och affärsetik
159
143
Ericsson 2025
Riskfaktorer
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
geolokalisering och datakontroll samt skydd av kritisk nationell infra-
struktur och information genom politiska åtgärder och på andra sätt.
Den geopolitiska miljön utvecklas ständigt, och har haft och kommer
fortsätta påverka hela informations- och telekommunikationsbran-
schen, med risk för ytterligare uppdelning av branschen, separation av
globala värde- och leverantörskedjor och uppdelning av globala stand-
arder för mobil telekommunikation. Denna utveckling har också lett till
att flera länder har utvärderat hur de ska säkerställa fortsatt tillgång till
nätinfrastruktur för telekommunikation, till exempel genom att främja
uppdelning av radioaccessnät, även om tidpunkten för och omfatt-
ningen av detta förblir oklar.
Allt det ovanstående kan ha betydande och potentiellt kvarstående
negativ påverkan på Ericssons internationella produktutveckling och
globala värde- och leverantörskedjor, och gör det nödvändigt med en
flexibel och anpassningsbar organisation, vilket kan negativt påverka
dess lönsamhet och verksamhet som helhet.
1.2
Utmanande globala ekonomiska förhållanden kan ha en
negativ påverkan på efterfrågan, kostnader och priser för Ericssons
produkter och tjänster, samt begränsa Bolagets förmåga till tillväxt.
Utmanande globala ekonomiska förhållanden, exempelvis beroende
på globala konjunkturnedgångar, politisk oro och osäkerhet, föränd-
rade regelverk, bristande tillgång på arbetskraft och leveransbrist,
ökade kostnader, perioder av förhöjda räntenivåer eller inflation,
fluktuationer i valutakurser, sjunkande konsumentförtroende eller
geopolitiska risker och handelskonflikter, kan ha omfattande negativ
påverkan på efterfrågan på Ericssons produkter samt på produkterna
och tjänsterna som Ericssons kunder tillhandahåller. Dessa förhållan-
den påverkas också av statliga finans- och penningpolitiska åtgärder,
inklusive ogynnsamma förändringar av statliga bidrag, skattelättnader
eller andra statliga incitament. Ericsson verkar i en cyklisk bransch där
kundernas efterfrågan, vilja och förmåga att investera i hög grad påver-
kas av makroekonomiska förhållanden, växlande marknadsdynamik
och längre investeringscykler. Om Ericssons kunder förväntar sig eller
upplever en minskad konsumtion kan detta leda till att leverantörer av
kommunikationstjänster och andra kunder skjuter upp, minskar eller
helt avbryter sina investeringar, inklusive drastiska nedskärningar av
utgifterna för Bolagets produkter, eller inleder andra kostnadsbespa-
rande åtgärder för att upprätthålla eller förbättra sin finansiella ställ-
ning. En sådan minskad efterfrågan på produkter och tjänster, vilket
kan leda till hårdare priskonkurrens eller uppskjutna köp, kan innebära
lägre intäkter som inte helt kan kompenseras med sänkta kostnader.
Om Ericssons finansiella resultat begränsas på grund av en ekono-
misk nedgång kan dess förmåga att återinvestera i produktinnovation,
marknadsexpansion eller andra strategiska initiativ som är viktiga
för Ericssons långsiktiga tillväxt begränsas. Dessutom kan minskade
investeringar i tekniksektorn generellt, som en följd av ekonomiska för-
hållanden, påverka Ericssons tillväxtmöjligheter negativt.
Utmanande globala ekonomiska förhållanden i kombination med
regelverk som är under utveckling har lett till ett tekniklandskap i
Europa med betydande regleringstryck och relativt låga investerings-
nivåer i teknisk infrastruktur och utveckling. På grund av utmanande
globala ekonomiska förhållanden har Europas regelverk i hög grad
inriktats på konsumentskydd, bland annat sänkta kostnader för konsu-
menter samt rättigheter beträffande integritet och dataskydd vilket är
avgörande för kundernas förtroende har det haft en negativ påverkan
på efterfrågan, kostnader och prissättning av produkter och tjänster
inom de sektorer där Ericsson är verksamt. Otillräckliga investeringar
i teknisk infrastruktur på hårt reglerade marknader kan minska efter-
frågan på infrastrukturprodukter eftersom företag och myndigheter
ställer sig avvaktande till att investera i mer avancerade lösningar i tider
av ekonomisk osäkerhet och stränga regelefterlevnadskrav. Kombina-
tionen av dessa faktorer kan begränsa Ericssons förmåga att justera
prissättningen effektivt mellan olika marknader, vilket kan leda till lägre
marginaler och ett lägre finansiellt resultat. Utmanande makroeko-
nomiska omständigheter kan också leda till ekonomiska svårigheter
eller konkurser hos Ericssons kunder eller leverantörer, ökad efterfrågan
på kundfinansiering, svårigheter att driva in kundfordringar samt ökade
kreditrisker bland Ericssons motparter.
Det föreligger också särskilda osäkerhetsfaktorer gällande fram-
tida relationer mellan Kina och ett antal länder (såsom USA, Indien,
Sverige och andra EU-länder), som ett resultat av bland annat restrik-
tionerna riktade mot kinesiska leverantörer eller komponenter i 5G-nät.
Dessa restriktioner har införts i många länder och har resulterat i, och
kan även fortsättningsvis resultera i, begränsningar av tillgången till
hård- och mjukvaruprodukter och komponenter. Ericsson kan komma
att påverkas negativt av en ytterligare försämrad relation mellan dessa
länder. Dessutom har Bolaget affärsverksamhet i Kina, och framtida
förändringar i ekonomisk och politiska riktlinjer i Kina eller i relation till
Kina kan ha en väsentlig negativ påverkan på Bolagets verksamhet.
Vidare har den amerikanska regeringen infört och hotar med att
fortsätta införa en lång rad tullar på vissa importvaror till USA från de
flesta jurisdiktioner. Vissa av dessa åtgärder har redan trätt i kraft och
har, och kan fortsätta att resultera i vedergällningstullar eller andra
handelshinder från andra länder. Denna utveckling skulle kunna få
en väsentlig negativ påverkan på hela informations- och telekom-
munikationsbranschen, inklusive Bolagets internationella produktut-
veckling samt globala värde- och leverantörskedjor. Begränsningar av
internationell handel, såsom tullar och andra restriktioner på import
eller export av varor, teknik eller data, kan öka kostnaderna för regel-
efterlevnad, negativt påverka priser och marginaler, minska efter-
frågan och på annat sätt ha en väsentlig negativ påverkan på Ericssons
verksamhet.
Under de senaste åren har det globala frihandelssystemet varit
föremål för ihållande utmaningar, däribland riktade mot Världshandels-
organisationens, (WTO), tvistlösande mekanism. Vissa länder har rört
sig bort från multilaterala systemet och i stället infört tullar och andra
handelshinder, pris- eller valutaregleringar, importrestriktioner och
andra statliga åtgärder. En ökad sannolikhet för statliga restriktioner på
internationell handel kan ha en negativ påverkan på Ericssons förmåga
att utnyttja öppna marknader och frihandel, vilket i sin tur kan begränsa
Ericssons verksamhet, öka kostnaderna och minska Ericssons lönsam-
het. Vidare har obligatoriska eller på annat sätt föreskrivna krav på
lokalisering av tillverkning och forskning och utveckling (FoU) eller på
användning av lokala leverantörer eller lokal produktion – samt deras
digitala motsvarigheter såsom datalokalisering av IT-infrastruktur
och begränsningar av gränsöverskridande dataflöden – kontinuerligt
ökat, och har motiverats av protektionism, inhemsk industripolitik och
hot mot nationell säkerhet. Geopolitisk osäkerhet har lett till minskad
effektivitet inom FoU inklusive begränsningar i användningen av FoU-
resurser, och möjligheter att skala upp eller växa med ökande logis-
tiska och administrativa begränsningar, samtidigt som polariseringen
av industrin och fragmenteringen av globala standarder fortsätter
att utvecklas. Det finns risk för rörelser bort från globala värdekedjor
och leverantörskedjor och mot mer regionala eller lokala alternativ.
Myndigheterna i olika länder kan fortsätta att införa villkor som kräver
användning av lokala leverantörer, lokal produktion eller partnerskap
med lokala företag för FoU och IT-infrastruktur, kräva licensiering eller
annan överföring av immateriella rättigheter eller vidta andra åtgärder
för att främja lokala företag och lokala konkurrenter, vilket kan ha en
väsentlig negativ påverkan på Ericssons möjligheter att på ett effektivt
sätt bedriva sin globala verksamhet.
Det finns ett flertal pågående lokala och regionala konflikter, till
exempel de pågående militära konflikterna mellan Ukraina och Ryss-
land (en marknad Ericsson har lämnat) och på flera platser i Mellan-
östern. Även om slutlig påverkan från dessa händelser är oklar förvän-
tas den osäkerhet de resulterar i att fortgå. Denna geopolitiska utveck-
ling, som resulterar i exempelvis handels- och säkerhetsbegränsningar,
exportkontroller, förstärkta sanktionsåtgärder och leverantörskon-
solidering, kan få en negativ påverkan på globala marknadsvillkor,
inklusive marknadsandel, tillgång och position. Informations- och
telekommunikationsbranschens strategiska och känsliga karaktär
innebär också en förhöjd risk för cyberattacker och företagsspionage
både i fråga om tekniska och kommersiella aspekter, som resulterar
i en förhöjd risk från statligt stödda och kriminella hotaktörer, inklu-
sive digitala attacker som syftar till att störa, skada eller infiltrera en
annan parts kritiska infrastruktur, nät och system. Myndigheterna har
i allt högre grad inriktat sig på att begränsa risken för cyberspionage,
144
Ericsson 2025
Riskfaktorer
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
redovisade bruttomarginal för en viss period påverkas av den allmänna
mixen av produkter och tjänster samt andelen tredjepartsprodukter.
Inom Bolagets affärsområden Cloud Software and Services och Other
utgörs verksamheten av en större andel tredjepartsprodukter och
tjänster än inom Bolagets traditionella försäljning, vilket påverkar
Ericssons affärsmodeller. Dessutom är ledtiderna betydligt kortare för
utbyggnad och uppgradering av befintliga nät än för utbyggnad av
nya nät. Beställningar av utbyggnad och uppgradering av befintliga
nät görs oftast av kunderna med kort varsel, ofta mindre än en månad
i förväg, och det är därför svårt att förutse förändringar i efterfrågan.
Ändringar i Ericssons produkt- och tjänstemix och den korta ordertiden
för vissa av Ericssons produkter kan därför påverka Ericssons förmåga
att göra tillförlitliga prognoser över försäljning och marginaler, och
dessutom förmågan att i förväg bedöma om faktiska resultat kommer
att avvika från det marknaden förutsäger och förväntar sig. Ledtider
för produktion och leverans av vissa produkter kan bli längre på grund
av att vissa komponenter potentiellt kan få begränsad tillgänglighet på
marknaden på grund av förseningar i leverantörskedjan. Variationer på
kort sikt kan ha en väsentlig negativ påverkan på Ericssons verksamhet,
resultat, finansiella ställning och kassaflöde.
1.4
Det finns en risk att Ericsson inte lyckas genomföra sina nyckel-
strategier, däribland förbättra lönsamheten, ta tillvara möjligheterna
på 5G-marknaden (inklusive 5G standalone), tillvarata möjlighet
-
erna inom nätverks-API:er och företagsmarknaden, upprätthålla
teknikledarskap (inklusive att vara ledande inom 6G) eller uppnå de
förväntade effekterna av omstruktureringsåtgärderna.
Det finns ingen garanti för att Ericsson på ett framgångsrikt sätt kom-
mer att kunna genomföra sin strategi, uppnå framtida lönsamhet,
skapa tillväxt eller skapa värde för aktieägarna. Ett framgångsrikt
genomförande av Ericssons strategi för att bygga de bästa, högprest-
erande och programmerbara näten samt att framgångsrikt expandera
inom företagsmarknaden beror på flera faktorer, varav många ligger
utanför Bolagets kontroll. Det finns inga garantier för att Ericssons
specifika omstrukturerings- eller kostnadsbesparingsinitiativ kommer
att vara tillräckliga eller genomföras i rätt tid för att åstadkomma för-
bättringar av Ericssons resultat.
Ericssons möjligheter på 5G-marknaden kommer att vara beroende
av attraktiva spektrum för 5G, samt tidpunkterna för spektrumtilldel-
ningar, spektrummängden, typen av frekvensband – låga band (under
1 GHz), mellanband (3–6 GHz) och höga band (över 24 GHz). Dess-
utom kan antalet användningsområden som kan generera intäkter
(till exempel fast bredband via mobilnätet) påverka efterfrågan på 5G
från konsumenter och företag, vilket kan leda till att leverantörer av
kommunikationstjänster skjuter upp förväntad användning och över-
gång till 5G standalone, något som i sin tur försenar Ericssons produkt-
investeringar kopplade till funktioner som möjliggörs av 5G standalone.
Vidare finns en risk att villkoren för spektrumlicenser, såsom kostnad
och licensens tidsperiod, inte överensstämmer med behov och planer
vilket skulle kunna försena eller minska 5G-marknaden. Användningen
av detta spektrum av leverantörerna av kommunikationstjänster skulle
kunna begränsas av regulatoriska myndigheter inom olika geograf-
iska områden, på grund av oförutsedda orsaker såsom störningar
från annan elektronisk utrustning på känsliga platser, till exempel
flygplatser. Bolaget kan inte garantera att det inte ställs ansvars-
anspråk på Bolaget (såsom produktansvarsanspråk eller tvister beträf-
fande konfiguration eller installation av utrustning), vilket kan få en
väsentlig negativ påverkan på Ericssons verksamhet, anseende, resul-
tat, finansiella ställning och kassaflöde.
Takten och omfattningen av 5G-utrullningen hos leverantörerna
kan också förändras på grund av marknadsförhållandena, inklusive
en konsolidering av branschen och olika myndighetsincitament för
5G-installationer. Planerna hos leverantörerna av kommunikations-
tjänsterna avseende 5G-installationer kan också fördröjas av olika
operativa problem, till exempel tillgång till platser för utrustning, till-
ståndsärenden och tillgången på installationspersonal. Tidsfaktorer,
storleksfaktorer och val av teknik för andra marknadsmöjligheter än
förbättrat mobilt bredband, till exempel fast bredband via mobilnätet,
IoT inom industrin och privata nät, kan utvecklas på ett annat sätt än
Ericssons finansiella resultat har varierat, och kommer att fortsätta
variera, mellan delårsperioderna, och jämförelser av Ericssons resultat
mellan perioderna är därmed inte alltid meningsfulla. Ericssons netto-
omsättning, nettoresultat och kassaflöde från den löpande verksam-
heten är normalt lägst under första kvartalet och högst under fjärde
kvartalet. Vidare är nivån på efterfrågan från leverantörer av kommun-
ikationstjänster och andra kunder som köper Ericssons produkter och
tjänster säsongsbetonad och kan variera över kortare tidsperioder, även
från en månad till en annan. Det kan få till följd att Ericssons resultat
under en period inte är direkt jämförbart med tidigare eller framtida
finansiella perioder och sådana jämförelser behöver inte nödvändigtvis
fullt ut avspegla Ericssons finansiella resultat, vilket kan leda till oför-
utsägbara finansiella resultat eller trender i Ericssons övergripande
resultat.
Makroekonomisk osäkerhet kan också leda till ökade svårigheter att
prognostisera försäljning och finansiella resultat, samt ökad volatilitet
beträffande Ericssons redovisade resultat och potentiella nedskriv-
ningar av Ericssons immateriella tillgångar på grund av försämrade
försäljningsprognoser för vissa produkter. Om någon av ovan nämnda
faktorer skulle bestå eller förvärras, kan den negativa påverkan på
Ericssons verksamhet, resultat och finansiella ställning bli mer uttalad.
1.3
Ericssons verksamhet är beroende av en fortsatt tillväxt inom
mobilkommunikation och av framgång för Ericssons befintliga
kundbas samt den kundbas som Bolaget inriktar sig mot, vilket kan
påverka efterfrågan från kunder samt Ericssons produktmix och
marginaler.
En stor del av Ericssons verksamhet är beroende av fortsatt tillväxt
inom mobilkommunikation både i fråga om antalet abonnemang och
en ökad användning per abonnent, vilket i sin tur leder till att Ericssons
kunder fortsätter att installera och bygga ut näten. Om leverantörer av
kommunikationstjänster inte lyckas öka antalet abonnenter och/eller
om användningen inte ökar, eller om de inte kan utnyttja möjligheterna
i den tekniska utvecklingen, kan detta få en väsentlig negativ påverkan
på Ericssons verksamhet och resultat. Om leverantörer av kommun-
ikationstjänster inte kan generera intäkter av tjänster (inklusive att
identifiera användningsområden som kan generera intäkter), inte kan
anpassa sina affärsmodeller eller får minskade intäkter eller lönsam-
het, kan deras vilja minska till vidare investeringar i deras befintliga och
nya nät, vilket i sin tur minskar efterfrågan på Ericssons produkter och
tjänster och därmed påverkar Bolagets verksamhet, resultat och finans-
iella ställning negativt.
Under 2025 var den makroekonomiska situationen fortsatt
utmanande, vilket har lett till fortsatt minskade volymer och lägre
investeringstakt från många av Ericssons kunder. Tidpunkterna för och
omfattningen av marknadens återhämtning har varit långsammare
än förväntat, och det går inte att veta säkert när marknadens invest-
eringsnivåer återhämtar sig helt. Den globala telekommunikations-
marknaden har blivit alltmer mättad, och i brist på tekniska innovatio-
ner för att skapa nya intäktsströmmar finns det en risk för en nedgång i
hela branschen.
Fasta nät och mobilnät konvergerar och ny teknik som internet
och bredband gör att leverantörer av kommunikationstjänster kan
erbjuda tjänster i både fasta nät och mobilnät. Ericsson är beroende av
tillväxt av sådana tjänster och av resultatet av regleringar och stand-
ardisering, till exempel fördelning av spektrum. Förseningar inom till-
växt, standardisering eller regleringar kan ha en negativ påverkan på
Ericssons verksamhet, resultat och finansiella ställning.
Ericssons försäljningsvolymer och bruttomarginaler kan också
påverkas negativt av en ofördelaktig produkt- och tjänstemix samt
ledtider från order till leverans av Ericssons produkter och tjänster.
Ericssons försäljning till leverantörer av kommunikationstjänster
och andra kunder utgör en blandning av utrustning, mjukvara och
tjänster, som normalt genererar olika bruttomarginaler. Leverantörer
av kommunikationstjänster utgör fortfarande huvuddelen av Ericssons
verksamhet, och är även fokus för försäljningen framöver. Ericsson till-
handahåller lösningar till Bolagets kunder baserat på såväl Ericssons
egna produkter som tredjepartsprodukter, där marginalerna vanligtvis
är lägre än för Ericssons egna produkter. Detta innebär att Ericssons
145
Ericsson 2025
Riskfaktorer
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
kostnadsbesparingar. Faktorer som kan hindra ett framgångsrikt
genomförande innefattar bibehållandet av nyckelpersonal, påverkan
av regulatoriska frågor samt ofördelaktiga omständigheter på
marknaden eller ofördelaktiga makroekonomiska omständigheter. Om
Ericsson misslyckas med att uppnå några eller samtliga av de förvänt-
ade fördelarna med omstruktureringsåtgärderna kan det få en väsent-
lig negativ påverkan på Bolagets konkurrenskraft, verksamhet, finans-
iella ställning, rörelseresultat, kassaflöde, anseende och aktiekurs.
1.5
Ericsson är utsatt för hård konkurrens från Bolagets befintliga
konkurrenter och nya aktörer på marknaden, liksom konsolidering
av leverantörer vilket resulterar i starkare konkurrenter.
De marknader där Ericsson har verksamhet präglas av hård kon-
kurrens när det gäller pris, funktionalitet, servicekvalitet, kundanpass-
ning, utvecklingstakt samt introduktion av nya produkter och tjänster.
Bolaget möter intensiv konkurrens från väsentliga konkurrenter, varav
många är mycket stora bolag med omfattande tekniska och eko-
nomiska resurser och väletablerade relationer med leverantörer av
kommunikationstjänster.
Ericssons nuvarande och framtida konkurrenter har genomfört och
kommer att fortsätta genomföra strategiska fusioner, förvärv, joint
ventures och strategiska samarbeten i syfte att kombinera och stärka
sina finansiella resurser och portföljer. Konsolideringar kan leda till nya
konkurrenter med större skala, bredare närvaro, starkare finansiella
resurser eller mer konkurrenskraftig prissättning och dessa konkurrenter
kan etableras eller vara verksamma på strategiskt viktiga marknader för
Ericsson, däribland USA, vilket kan påverka Ericssons marknadsandel
negativt. Sammanslagningar bland leverantörerna kan också leda till
att det skapas starkare konkurrenter som kan dra nytta av sin integre-
rade verksamhet, av skalfördelar och av sina större resurser, vilket kan
öka konkurrensen på Ericssons marknad. Branschkonvergens och kon-
solidering av leverantörer av utrustning och tjänster kan leda till starkare
konkurrenter som arbetar med helhetslösningar samt konkurrenter som
är mer specialiserade inom särskilda områden, vilket exempelvis kan
påverka vissa av Ericssons affärsområden, som Cloud Software and
Services och Enterprise. Om etablerade aktörer på angränsande mark-
nader förvärvar verksamheter med ny teknik inom Ericssons marknader
kan nya starka konkurrenter uppstå. Vidare skulle samarbeten mellan
konkurrenter och inflytelserika teknikpartners eller nationella intress-
enter, även när dessa konkurrenter inte erbjuder överlägsna tekniska
lösningar, kunna göra att sådana företag formar allmänhetens uppfatt-
ning samt påverka standarder, myndigheternas beslut om upphand-
lingar eller hur nationella företag som erhåller statligt stöd beskrivs på
vissa marknader. Om konkurrenterna kan utnyttja ett sådant inflytande
för att få fördelar av att vara först på marknaden eller få förmånlig
behandling kan Ericssons konkurrensställning, teknikledarskap, mark-
nadsandel, prissättning och framtida tillväxt påverkas väsentligt och
negativt, oavsett fördelarna med Ericssons produkter och teknik. Dessa
typer av händelser kan ha väsentlig negativ påverkan på Ericssons
verksamhet, resultat, finansiella ställning och marknadsandel.
Ericsson är också utsatt för konkurrens från statligt ägda eller statligt
stödda företag eller företag som får direkt eller indirekt stöd från mynd-
igheterna och som i allt större utsträckning konkurrerar om möjlighet-
erna på utländska marknader. I vissa fall kan dessa statligt ägda eller
statligt stödda företag prioritera möjligheter som främjar de strategiska
målen hos sina statliga ägare, eller andra understödjande aktörer, och
kan motiveras politiskt eller av andra faktorer i sina affärsbeslut där
mindre fokus läggs på finansiell avkastning jämfört med andra företag.
Som ett oberoende börsnoterat företag är Ericsson begränsat på sätt
som vissa av Bolagets konkurrenter inte är. När Ericsson konkurrerar om
kunder eller lämnar anbud på projekt kan Bolaget därför utsättas för
konkurrensnackdelar eftersom dessa statligt ägda eller statligt stödda
bolag eventuellt inte behöver uppnå en konkurrenskraftig finansiell
avkastning. Konkurrensbegränsande prissättning och annan kon-
kurrenshämmande verksamhet kan leda till att Ericsson förlorar mark-
nadsandelar i flera länder och på flera marknader.
förväntat. Ericsson eller dess leverantörer kan stöta på oförutsedda
tekniska svårigheter som kan påverka Ericssons förmåga att utveckla,
leverera eller installera 5G-nät. Många av Ericssons kunder förblir för-
siktiga när det gäller ytterligare kapitalallokering till nätinfrastruktur
och kommer att kräva nya genomförbara användningsområden som
utnyttjar avancerade nätfunktioner för att rättfärdiga ytterligare
investeringar.
Ericssons framtida tillväxt är delvis beroende av att företag i flera
branscher digitaliseras och ökar sin användning av trådlösa nätlös-
ningar (inklusive privata mobilnät), och att de i ökande grad använder
och erbjuder automatiserade tjänster som är drivkrafter för tillväxt
för dessa nätverks-API:er. Ericsson kan inte lämna några garantier
rörande tidpunkt eller storlek för tillväxt inom dessa nätverks-API:er.
Konkurrerande teknik, makroekonomisk motvind samt att kunderna
inte är villiga att betala för tjänster kan göra att denna utveckling går
långsammare. Juridiska och regulatoriska begränsningar som nät-
neutralitet kan också sakta ned eller begränsa global utvidgning av
denna verksamhet. Därutöver, som beskrivs i riskfaktor 3.3 nedan, har
Vonage och Ericsson varit involverade i en åtgärdsprocess avseende
löpande efterlevnad av åtaganden enligt det nationella säkerhetsav-
tal, National Security Agreement (NSA), som ingicks i samband med
Ericssons förvärv av Vonage. Det pågående regelefterlevnadsarbetet
och relaterade åtgärder har påverkat Vonage-verksamheten negativt
och kan även fortsättningsvis göra det, bland annat på grund av änd-
ringar som krävs i affärsstrukturen och ytterligare kostnader för regel-
efterlevnad. Strategin för företagsmarknaden, är föremål för ett antal
osäkerheter, inklusive efterfrågan på nätverks-API:er, framgången för
joint ventures och andra affärspartnerskap samt kundernas invest-
eringar i Ericssons trådlösa nät. Dessutom kan tillgång till enheter,
sensorer och spektrum också påverka takten och möjligheten för före-
tag att införa trådlös mobilteknik.
Ericsson kan misslyckas med att utveckla, kommersialisera eller i
tid lansera nya teknologier, produkter och tjänster som uppfyller för-
änderliga kundkrav eller som håller jämna steg med konkurrenternas
innovationer, inklusive Ericssons förmåga att i tid och effektivt kom-
mersialisera och lansera 6G före sina konkurrenter eller fånga strate-
giska marknadsmöjligheter. Som ytterligare beskrivs i riskfaktorerna
1.1 ovan och 1.5 nedan, om en konkurrent utvecklar, kommersialiserar
och lanserar 6G före Ericsson eller senare lanserar 6G-möjligheter på
marknader av strategisk betydelse, kan Ericssons konkurrensposition,
teknologiledarskap, marknadsandel, prissättning och framtida till-
växt påverkas väsentligt och negativt, oavsett kvaliteten på Ericssons
produkter och teknologier. Dessutom, om Ericssons erbjudanden blir
tekniskt inaktuella, kan Bolaget förlora kunder eller marknadsandelar,
möta ökat pristryck och ådra sig högre kostnader för att åtgärda äldre
system eller påskynda utbytesprogram. Som ytterligare beskrivs i risk-
faktor 1.14 nedan kan ett misslyckande att attrahera eller behålla nyck-
elkompetens inom teknik och produkt eller att skapa effektiva tekno-
logipartnerskap ytterligare försämra Ericssons förmåga att innovera
och kapitalisera på möjligheter, vilket kan påverka Bolagets intäkter,
marginaler och långsiktiga tillväxtutsikter väsentligt och negativt.
Vidare kanske Bolaget inte uppnår vissa eller någon av de för-
väntade fördelarna med dess omstruktureringsaktiviteter, och
omstruktureringen kan ha negativ påverkan på verksamheten.
Omstruktureringsaktiviteter kan bli kostnadskrävande och orsaka
störningar i Ericssons verksamhet, och Ericsson kanske inte kan uppnå
och upprätthålla de kostnadsbesparingar och fördelar som ursprung-
ligen förväntades. Dessutom kan omstruktureringar leda till brister i
kontinuitet, förlust av samlad kunskap och/eller ineffektivitet under
övergångsperioder. Omorganisation och omstrukturering kan ta en
betydande del av ledningens och andra anställdas tid och fokus,
vilket kan avleda uppmärksamheten från verksamheten och tillväxt
av Ericssons verksamhet. Omstruktureringsaktiviteter kan få oförut-
sedda konsekvenser och en negativ påverkan på verksamheten, däri-
bland på Ericssons förmåga att utveckla, sälja och leverera produkter
och tjänster, och det går inte att garantera att pågående eller framtida
omstruktureringsaktiviteter blir framgångsrika eller leder till förväntade
146
Ericsson 2025
Riskfaktorer
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
och/eller oförmåga att leverera enligt förväntade affärsplaner i den
omfattning eller i det tidsperspektiv som förväntades.
–
Brister i teknik och produkter som förvärvas, exempelvis oväntade
kvalitets-, säkerhets- och driftsproblem.
–
Svårigheter att, helt eller delvis, integrera verksamhet, teknik,
produkter och medarbetare från det förvärvade företaget, att för-
verkliga förväntade synergieffekter eller att upprätthålla oberoende
verksamhet i dessa bolag på en lämplig risknivå.
–
Risker med att ta sig in på nya marknader där Bolaget har begränsad
eller ingen tidigare erfarenhet, eller att skapa en marknad eller ett
ekosystem enligt plan.
–
Potentiell risk att nyckelmedarbetare slutar.
–
Störningar i Ericssons löpande verksamheten och avledning av
ledningens uppmärksamhet från andra affärsintressen.
–
Bristande förmåga att identifiera väsentliga problem, ansvar eller
andra utmaningar under granskningar av tillbörlig aktsamhet.
–
Risker och utgifter för eventuella redovisade, icke redovisade eller
potentiella juridiska åtaganden eller annan negativ ekonomisk
påverkan på det förvärvade bolaget, inklusive underlåtenhet att
följa lagar eller regelverk eller andra krav eller villkor, till exempel
från granskningar av utländska direktinvesteringar och beslut som
till exempel Committee on Foreign Investment in the US (CFIUS)
granskningsprocess. Se riskfaktor 3.3 för mer information avseende
CFIUS granskningsprocess.
Ibland avyttrar Ericsson också delar av Bolagets verksamhet för att
optimera produktportföljen eller verksamheten och kan även komma
att avveckla vissa verksamheter inom områden som inte är centrala
för Bolagets verksamhet. Alla beslut om att avyttra eller på annat sätt
avsluta verksamhet kan medföra särskilda kostnader, till exempel
kostnader för personalminskningar och bransch- och teknikrelaterade
nedskrivningar. Avyttringar kan bland annat medföra följande risker för
Ericsson:
–
Svårigheter att separera verksamhet, teknik, produkt och med-
arbetare från den avyttrade verksamheten.
–
En stor del av ledningens och andra anställdas tid och fokus kan tas i
anspråk, vilket kan avleda uppmärksamheten från verksamheten och
tillväxt av Ericssons verksamhet.
–
Potentiell risk att nyckelmedarbetare slutar.
–
Potentiell förlust av samlad kunskap och/eller ineffektivitet under
övergångsperioder.
–
Nedskrivningar av det redovisade värdet på relevanta tillgångar.
–
Exponering mot stämningsansökningar, tvister eller andra krav i
samband med, eller som ett resultat av, en avyttring.
–
Svårigheter att slutföra avyttringar eller att med framgång överlåta
avyttrade verksamheter.
–
Utgifter för eventuella okända eller potentiella juridiska åtaganden
inom den avyttrade verksamheten.
–
Bristande förmåga att genomföra avyttringar som krävs av juridiska
skäl på kommersiella villkor eller alls.
De risker som är förknippade med förvärv och avyttringar kan ha en
väsentlig negativ påverkan på Ericssons verksamhet, resultat, finans-
iella ställning och likviditet.
1.7
Ericsson har ingått i, och kan i framtiden ingå i, joint ventures
och samarbeten som eventuellt inte blir framgångsrika, och som kan
medföra framtida kostnader för Bolaget.
Det kan hända att Ericssons joint ventures och samarbeten med part-
ners av olika skäl inte leder till förväntade resultat, till exempel på grund
av att Ericsson har missbedömt Bolagets behov och synergieffekter, på
grund av Bolagets oförmåga att vidta åtgärder utan godkännande från
Ericssons partners, på grund av Bolagets svårigheter att implementera
sina affärsplaner, på grund av att Bolagets strategiska partners brister i
fråga om förmågor eller finansiell stabilitet eller på grund av oförmåga
att korrekt övervaka eller förvalta joint venture-arrangemanget. Vidare
kan vissa av Ericssons nuvarande och framtida joint ventures innefatta
flera partners, och dessa partners intressen kanske inte helt överens-
stämmer med, eller kan stå i konflikt med, Ericssons eller en annan
Dessutom utsätts Ericsson för konkurrens från mer diversifierade
leverantörer, varav flera har större möjligheter att korssubventionera.
Ericssons kunder som är leverantörer av kommunikationstjänster, som
representerar den största delen av Ericssons verksamhet, är också
stora och mycket sofistikerade, och utövar en betydande inköpskraft
bland annat genom den spridda användningen av anbudsförfaranden.
Ericsson möter också ökad konkurrens från nya marknadsaktörer och
alternativ teknik, såsom satelliter, när industristandarderna utvecklas.
Om Ericsson dessutom väljer att ta sig in på nya marknadssegment kan
Bolaget komma att underskatta relevanta konkurrenters skicklighet och
processer. Bolagets konkurrenter kan komma att införa ny teknik innan
Ericsson gör det eller erbjuda billigare eller bättre produkter, tjänster
och lösningar eller andra incitament än Ericsson erbjuder. Ökad konkur-
rens, samt om någon av riskerna ovan skulle utkristalliseras, kan leda till
lägre vinstmarginaler, förlorade marknadsandelar, ökade forsknings-
och utvecklingskostnader samt försäljnings- och marknadsföringskost-
nader, vilket kan ha väsentlig negativ påverkan på Ericssons verksam-
het, resultat, finansiella ställning och marknadsandel.
Ericsson bedriver verksamhet på marknader där teknik och mark-
nadslanseringen av den förändras snabbt. Detta har resulterat i, och
kan fortsätta resultera i, kontinuerlig prispress på Ericssons produkter
och tjänster, speciellt mot bakgrund av den makroekonomiska osäker-
heten. Om Ericssons motåtgärder, däribland förbättrade produkter och
affärsmodeller eller kostnadsminskningar i hela värdekedjan, inte kan
genomföras i rätt tid eller genomföras överhuvudtaget, kan Ericssons
verksamhet, resultat, finansiella ställning och marknadsandel påverkas
negativt.
1.6
Ericsson genomför förvärv och avyttringar, som kan leda till
störningar och innebära betydande utgifter för Bolaget, och det
kan hända att Ericsson inte framgångsrikt kan slutföra sådana trans-
aktioner, skydda värdet av de förvärvade verksamheterna under
integrationsfasen eller skapa det värde som förvärvet förväntades
medföra.
Från tid till annan gör Ericsson förvärv för att uppnå olika fördelar, till
exempel snabbare time-to-market, få tillgång till teknik och kompe-
tens, öka skalfördelar och bredda produktportföljen eller en kundbasen.
Förvärv kan leda till betydande ansvarsförbindelser och ökade avskriv-
ningskostnader för goodwill och andra immateriella tillgångar eller ned-
skrivning av goodwill, vilket kan medföra en väsentlig negativ påverkan
på Ericssons verksamhet, resultat, finansiella ställning och likviditet.
Bolaget har tidigare redovisat materiella nedskrivningar och kan
komma att redovisa materiella ytterligare nedskrivningar i framtiden.
Ericsson kan komma att förvärva ett bolag inom en sektor eller geo-
grafisk region där Ericsson har begränsad eller ingen erfarenhet och kan
ställas inför ökade utmaningar när det gäller att förstå och utnyttja den
unika operativa, tekniska och marknadsmässiga dynamiken i en sådan
verksamhet. Sådan begränsad erfarenhet kan öka svårigheten att
korrekt bedöma det förvärvade bolagets risker och att på ett effektivt
sätt integrera dess verksamhet, teknik, produkter och personal. Vidare
är integrationsarbete inom obekanta områden komplext och resurs-
krävande, och risken för att stöta på oförutsedda operativa utmaningar
ökar om Ericsson missbedömer marknads- eller kundbehov. Om det
förvärvade bolaget dessutom måste verka självständigt på grund av
regulatoriska, operativa eller marknadsmässiga krav innebär detta
ytterligare risker för Ericsson när det gäller att upprätthålla adekvat
tillsyn och efterlevnad. Eventuella brister i riskhanteringen eller ineffek-
tivitet i verksamheten kan skada anseendet eller få negativ ekonomisk
påverkan om det förvärvade bolagets verksamhet inte är förenlig med
Ericssons standarder eller möter oförutsedda utmaningar.
Förvärv kan bland annat medföra följande ytterligare risker för
Ericsson:
–
Oförmåga att genomföra förvärv som Bolaget anser vara viktiga för
verksamhetens framtid.
–
Sämre resultat än förväntat från den förvärvade verksamheten,
oförmåga att förverkliga förväntade fördelar och synergieffekter
147
Ericsson 2025
Riskfaktorer
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
mjukvarulösningar som tillhandahålls kostnadsfritt och med öppen
källkod. Om Ericsson bidrar till utvecklingen och distributionen av så
kallad free and open source software ("FOSS"), det vill säga mjukvara
med öppen källkod kan det begränsa Ericssons framtida möjligheter
att göra patent gällande. Användning av FOSS innebär att tredje parter
kan få mer detaljerade kunskaper om Bolagets mjukvara, vilket i sin tur
kan göra denna mjukvara mer utsatt för anspråk från tredje parter.
Tredje parter har hävdat och kan även i framtiden komma att hävda,
direkt gentemot Ericsson eller gentemot Ericssons kunder, att det sker
intrång i deras immateriella rättigheter. Den senaste tiden har Ericssons
involvering i tvister om patentintrång och skadeståndskrav från kun-
derna ökat väsentligt, inklusive krav på betydligt högre skadeståndsbe-
lopp. Att försvara sig mot sådana påståenden kan bli kostsamt, tidsö-
dande och ta Ericssons lednings och den tekniska personalens krafter i
anspråk. Tvister rörande immateriella rättigheter är ofta komplicerade
och kan pågå under flera år, med parter som söker rättslig prövning i
flera olika instanser och jurisdiktioner. Interimistiska beslut och domar
är vanliga men behöver inte nödvändigtvis återspegla det slutgiltiga
utfallet. Rättstvister kan leda till att Ericsson tvingas att betala skade-
stånd eller annan ersättning (antingen direkt till tredje part, eller för att
hålla Ericssons kunder skadelösa för sådana skadestånd eller andra
ersättningar), utveckla produkter/teknik som inte gör intrång eller ingå
royalty- eller licensavtal. Bolaget kan emellertid inte med säkerhet veta
om sådana licenser kommer att vara tillgängliga på kommersiellt rim-
liga villkor eller över huvud taget, och sådana bedömningar kan ha en
väsentlig negativ påverkan på Ericssons verksamhet, anseende, resul-
tat och finansiella ställning.
Undersökningar som genomförs av konkurrensmyndigheter med
avgöranden i domstolar och förändringar i regelverken kan potentiellt
påverka Ericssons möjlighet att utnyttja sin patentportfölj vid licensie-
ring av patent som är nödvändiga för öppna standarder (till exempel
4G- och 5G-teknik), vilket kan ha en väsentlig negativ påverkan på
Ericssons verksamhet, anseende, resultat och finansiella ställning.
Som resultat av investeringar i forskning och utveckling har Ericsson en
ledande patentportfölj inom öppna standarder, och eventuella föränd-
ringar som rör denna portfölj kan få en väsentlig påverkan på Ericssons
anseende, verksamhet, resultat och finansiella ställning.
Ericssons förmåga att dra nytta av immateriella rättigheter kan
begränsas av förlust av licenser till eller från tredje parter. Patentlicens-
avtal gäller i allmänhet i flera år och är villkorsbaserade och processen
för att förlänga licenser kräver normalt förhandlingar, speciellt i sam-
band med teknikskiften och lanseringen av nya standarder, till exempel
5G. Sådana förlängningar och förhandlingar kan ta tid, ibland innefatta
stämningsansökningar och kan ha en väsentlig negativ påverkan på
Ericssons verksamhet och finansiella ställning, inklusive tidpunkten för
och nivån på intäkter från patent- och licensportföljen. Dessutom kan
Ericsson oavsiktligt komma att belasta patent i kommersiella avtal och
därför inte kunna licensiera sådana patent, vilket leder till förlorade
intäkter.
Utmanande globala ekonomiska förhållanden och politisk oro eller
osäkerhet, geopolitiska risker och handelskonflikter kan öka osäkerhe-
ten för hur globala cellulära ekosystem och standarder utvecklas, vilket
kan få en negativ påverkan på Ericssons intäkter från licensieringen av
patent och andra immateriella rättigheter samt möjlighet att förvärva
licenser. Dessutom kan Ericssons beslut om forsknings- och utveck-
lingsinvesteringar leda till en mindre relevant patentportfölj, vilket
påverkar Ericssons förmåga att generera intäkter.
1.9
Att bedriva verksamhet inom försvarssektorn och sektorn för
verksamhetskritiska nät kan innebära att Ericsson utsätts för ökad
granskning från myndigheter, större risker för verksamhets- och
anseenderisker samt ökad exponering för väsentlig påverkan i
händelse av bristande regelefterlevnad, brister i prestandan eller
säkerhetsincidenter.
Att arbeta i projekt relaterade till försvar eller verksamhetskritiska
nät innebär ofta hantering av mycket känslig teknik och information,
strikta operativa krav och förhöjda säkerhetsförväntningar från kunder
och tillsynsmyndigheter. Efterfrågan på försvarsmateriel är beroende
partners intressen. Ericsson kan ha begränsad möjlighet att kontroll-
era eller påverka joint venture-partners, vilket i sin tur kan påverka
Ericssons förmåga att realisera de förväntade fördelarna. Om Ericsson
eller någon annan part i joint venture-samarbetet misslyckas med att
på ett adekvat sätt förutse potentiella intressekonflikter eller föränd-
rade omständigheter, kan samarbetet misslyckas eller så kan en sådan
partner välja att avsluta samarbetet i förtid eller begära en omför-
handling av villkoren. Ericsson är part i särskilt komplexa joint venture-
arrangemang med ett flertal partners, vilka kan visa sig vara svåra att
hantera effektivt och äventyra Bolagets förmåga att framgångsrikt
genomföra strategiska planer.
Ericssons förmåga att samarbeta med dessa partners eller utveckla
nya produkter och lösningar, till exempel som en del av Ericssons
5G-portfölj, eller som en del av företagsmarknadens plattform för
nätverks-API:er kan bli begränsad, vilket i sin tur kan skada Bolagets
konkurrensposition på marknaden och påverka förmågan att leve-
rera utifrån strategin. Vidare kan ogynnsamma regulatoriska beslut
och myndighetsbeslut mot en partner få negativa följder för Ericsson
eller ett joint venture, och Ericssons varumärke eller anseende skulle
också kunna skadas om en partner inte skulle följa Ericssons regelefter-
levnads- och andra uppförandestandarder. Dessutom kan Ericssons
andel av förluster och åtaganden att tillskjuta kapital eller upplåning
till joint ventures och andra samarbeten ha en negativ påverkan på
Ericssons verksamhet, resultat, finansiella ställning och kassaflöde.
1.8
Ericssons förmåga att dra fördel av immateriella rättigheter som
är viktiga för Bolagets verksamhet kan begränsas av förändringar i
regelverk som rör patent, oförmåga att förhindra intrång, förlust av
licenser till eller från tredje parter, av att konkurrenter eller andra
aktörer väcker talan mot Bolaget om intrång i immateriella
rättigheter eller av förändringar på området för öppna standarder
vad gäller licensiering av standardessentiella patent.
Ericssons verksamhet, konkurrensställning och förmåga att generera
betydande licens- och produktintäkter är i hög grad beroende av styrkan
av och möjligheterna att göra gällande dess immateriella rättigheter,
och det kommersiella värdet i dessa, inklusive en betydande patent-
portfölj som utvecklats genom kontinuerliga investeringar i forskning
och utveckling. Det finns alltid en risk att Bolagets patent kan komma
att angripas, ogiltigförklaras eller kringgås, det är inte heller säkert att
de rättigheter Ericsson får genom patenten verkligen kommer att ge
Bolaget konkurrensfördelar.
Utöver det skydd som patenträtt, upphovsrätt och varumärkes-
rätt ger använder Ericsson en kombination av företagshemsligheter,
regler om tystnadsplikt, sekretessavtal och andra avtal för att skydda
Ericssons immateriella rättigheter. Dessa kan vara otillräckliga för att
motverka eller förhindra intrång eller annat missbruk. Utöver detta
är Ericsson beroende av många mjukvarupatent, och begränsningar
av patenterbarheten för mjukvara kan ha en väsentlig påverkan på
Ericssons verksamhet.
Dessutom finns det en risk för att Bolaget inte upptäcker otillåten
användning eller kan vidta lämpliga och snabba åtgärder för att hävda
Ericssons rättigheter. Rättssystemet i en del länder där Ericsson är verk-
samt ger endast ett begränsat skydd för immateriella rättigheter, om
ens något. Bolagets lösningar kan också kräva att teknik licensieras
från tredje parter. I framtiden kan det bli nödvändigt att ansöka om eller
förnya dessa licenser och det finns inga garantier för att de då kommer
att finnas tillgängliga på godtagbara villkor, eller över huvud taget. Om
Ericssons produkter inbegriper mjukvara eller annan immateriell egen-
dom som omfattas av icke-exklusiva licenser som har beviljats av tredje
parter kan detta begränsa Bolagets förmåga att skydda äganderätten
till Ericssons produkter.
Många viktiga tekniska aspekter av telekommunikations- och data-
nät styrs av branschomfattande standarder som kan användas av alla
på marknaden. När antalet aktörer på marknaden ökar och tekniken
blir alltmer komplicerad, ökar också risken för överlappande funktioner
och oavsiktliga intrång i immateriella rättigheter. Detta har varit fallet
med lanseringen av 5G-teknik. Utöver de branschomfattande stand-
arderna utvecklas för närvarande andra viktiga, branschomfattande
148
Ericsson 2025
Riskfaktorer
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
Vidare innebär Bolagets engagemang i verksamhetskritiska
nät utanför försvarssektorn, inklusive nationell infrastruktur för
kommunikation, energi, räddningstjänst och transport, liknande höga
risker, särskilt i högriskjurisdiktioner. Avbrott, tekniska fel eller säker-
hetsintrång i sådana nät kan få kan ge bred påverkan på allmän eller
nationell säkerhet, vilket kan öka ett potentiellt finansiellt ansvar,
leda till restriktioner i verksamheten och orsaka skada på anseendet.
Att bedriva verksamhet inom försvarsmarknaden och marknaden för
verksamhetskritiska nät kan innebära att Ericsson utsätts för ökad
regulativ granskning från myndigheter, större operativa och anseende
risker samt ökad exponering för väsentlig påverkan i händelse av brist-
ande regelefterlevnad, brister i prestandan eller säkerhetsincidenter.
Alla dessa faktorer skulle kunna få en väsentlig negativ påverkan på
Ericssons anseende, verksamhet, resultat och finansiella ställning.
1.10
Ericsson kanske inte kan reagera på ett adekvat sätt
på marknadstrender inom de branscher där Bolaget bedriver
verksamhet, inklusive virtualisering av nätfunktioner och
varierande investeringsnivåer i telekommunikationsbranschen.
Ericsson påverkas av marknadsläge och trender inom de branscher där
Bolaget bedriver verksamhet, till exempel konvergensen mellan IT- och
telekombranscherna. Teknisk utveckling driver konvergenser som möj-
liggör digitalisering och en förflyttning från särskild hårdvara till mjuk-
vara och molnbaserade tjänster. Detta innefattar även en uppdelning
av radioaccessnät, även om tidpunkten för och omfattningen av detta
fortfarande är oklart. Framför allt kan framväxten av Open RAN-
arkitekturer sänka inträdeshindren och göra det möjligt för nya eller
alternativa radio- och mjukvaruleverantörer att delta i näten, vilket kan
öka antalet utbyggnader med flera leverantörer, öka priskonkurrensen
och potentiellt påverka Ericssons marknadsandel och marginaler inom
vissa segment. Det förändrar konkurrensbilden för såväl värdekedjorna
som affärsmodellerna, och påverkar Ericssons målformulering, risk-
bedömning och strategier. Den här förändringen gör det enklare att ta
sig in på marknaden för nya konkurrenter, inklusive konkurrenter som
är nya i Ericssons bransch och kan komma att påverka Ericssons mark-
nadsandel negativt inom vissa områden. Om Ericsson inte framgångs-
rikt kan tolka eller förutse trender och marknadsutveckling, eller inte kan
skaffa nödvändig kompetens för att kunna utveckla och sälja produkter,
tjänster och lösningar som är konkurrenskraftiga i detta föränderliga
affärsklimat, kommer det att ha en negativ påverkan på Bolagets verk-
samhet, resultat och finansiella ställning.
Telekombranschen har historiskt genomgått nedgångar där
leverantörer av kommunikationstjänster väsentligt minskat sina
investeringar i ny utrustning. Osäkerhet kring den globala ekonomiska
tillväxten och geopolitisk påverkan kan ha en betydande negativ effekt
på de faktiska marknadsförhållandena, vilket kan ha en väsentlig nega-
tiv påverkan på Ericssons verksamhet. Dessutom varierar marknadsför-
hållandena i hög grad och de kan också variera inom olika geografiska
områden och teknikområden. Osäkerheten kan påverka både den
marknad som drivs av investeringar och den marknad som drivs av
kundernas driftskostnader (till exempel Managed Services). Ericssons
strategi inkluderar en expansion inom förtagsmarknadssegmentet,
vilket är en marknad som i större utsträckning påverkas av de över-
gripande ekonomiska villkoren än marknaderna för leverantörer av
kommunikationstjänster. Även om de globala förhållandena förbätt-
ras kan villkoren i de specifika branschsegment där Bolaget bedriver
verksamhet vara sämre än för andra segment. Detta kan medföra
negativ påverkan på Bolagets intäkter och resultat. Om leverantörer av
kommunikationstjänster och andra kunders investeringar är lägre än
förväntat, kan detta påverka Bolagets intäkter, resultat och lönsamhet
negativt. Nivån på efterfrågan från leverantörer av kommunikations-
tjänster och andra kunder som köper Ericssons produkter och tjänster
kan variera över kortare tidsperioder, även från en månad till en annan.
På grund av den höga osäkerheten och graden av variation i informa-
tions- och telekommunikationsbranschen är det svårt att ta fram tillför-
litliga prognoser över intäkter, resultat och kassaflöde.
När 5G-volymer i stor skala skiftar från tidiga 5G-mark-
nader till marknader med högre volatilitet, och när Ericsson
av politiska mandat och nationella regeringars vilja, samt finansiellt
handlingsutrymme. Försvarsindustrin påverkas av ett antal makro-
ekonomiska faktorer, såsom global ekonomisk tillväxt, handelshinder
och valutakursförändringar, samt av geopolitiska risker och osäkerhet.
Arbetet i dessa branscher innebär att Bolaget är föremål för nya och
ändrade lagar, regelverk, kontraktsenliga åtaganden och ramverk för
efterlevnad i USA och andra länder, inklusive restriktioner avseende
tillgång till säkerhetsklassificerad information, exportkontroller, cyber-
säkerhet,
leverantörskedjornas
integritet, nationella säkerhetspröv-
ningar, intressekonflikter, åtgärder mot bedrägeri och korruption samt
löpande åtaganden avseende övervakning enligt särskilda överenskom-
melser. Dessutom innebär den ständigt föränderliga definitionen av vad
som utgör militär utrustning, eller ändringar av icke-militär utrustning, att
Ericsson utsätts för ytterligare regulatorisk och operativ osäkerhet.
Branscherna för försvar och verksamhetskritiska nät kännetecknas
av rigorösa krav på kvalifikationer i anbudsförfaranden, omfattande
arbete med tillbörlig aktsamhet och långa upphandlingscykler samt
ökad konkurrens från etablerade inhemska och utländska leverantörer.
Dessa projekt kan även vara föremål för plötsliga förändringar i stat-
liga budgetar, prioriteringar eller upphandlingspolicyer, som en följd av
bland annat geopolitiska utveckling, ekonomiska förhållanden, föränd-
ringar i penning- eller finanspolitik, regeringsskiften eller framväxande
nationella säkerhetsrisker. Vissa av Bolagets avtal med dessa kunder
kan vara villkorade av löpande beslut om anslag. Minskade anslag eller
fördröjningar kan negativt påverka den offentliga sektorns efterfrågan
på Ericssons produkter och tjänster. Fullgörandet av avtal kräver ofta
att strikta tekniska specifikationer uppfylls inom snäva tidsramar, med
betydande påverkan vid försening, fel eller bristande fullgörande, även
skada på anseendet, uppsägning eller hävning av avtal, vite samt
minskade möjligheter att tilldelas framtida kontrakt. Vissa avtal kan
även innehålla bestämmelser som ger kunden rätt att säga upp avtalet
utan särskild grund samt föreskriver högre ansvarsbegränsningar för
vissa typer av förluster.
Därutöver kan negativ publicitet, inklusive mediarapportering
eller uppmärksamhet i sociala medier, oavsett dess riktighet eller full-
ständighet, och som kan avse exempelvis medarbetares eller under-
leverantörers oegentligheter, intressekonflikter, bristande avtalsfull-
görande, brister i tjänster, rapporter, produkter eller andra leveranser,
säkerhetsintrång eller andra säkerhetsincidenter eller andra aspekter
av Ericssons verksamhet, skada Bolagets anseende hos dessa kun-
der. Med hänsyn till arbetets känsliga natur och Ericssons sekretess-
åtaganden gentemot sina kunder kan Bolaget vara förhindrat eller
begränsat i sin möjlighet att bemöta sådan negativ publicitet eller på
annat sätt föra en dialog med intressenter, vilket också kan komma att
skada Bolagets anseende och verksamhet.
Att delta i arbete avseende försvars- och verksamhetskritiska nät
ökar exponeringen för risker för cyberintrång, informationssäkerhets-
incidenter, attacker i leverantörskedjan, insiderhot och spionage riktat
mot Bolagets teknik, personal och data. Varje säkerhetsintrång eller
annan säkerhetsincident kan leda till förlust eller kompromettering av
känslig information som kan vara av avgörande betydelse för en kunds
nationella säkerhet, vilket kan medföra tillsynsåtgärder från myndig-
heter, avtalsrättsliga påföljder, operativa störningar samt skada kund-
ers och myndigheters förtroende. I USA och på vissa andra marknader
kan deltagande i försvarsprogram kräva ytterligare säkerhetsbestäm-
melser och avtalsmässiga krav, exportlicenser samt fullgörande av
vidareförda avtalsförpliktelser enligt huvud- eller underleverantörs-
avtal. Underlåtenhet att följa dessa regulatoriska och avtalsmässiga
krav kan bland annat leda till att Ericsson förlorar rätten till tillgång till
känslig eller säkerhetsklassificerad information, vilket i sin tur skulle
kunna utesluta Bolaget från att tilldelas vissa kontrakt eller, under
vissa omständigheter, från att fullgöra sina befintliga avtal. Dessa
skyldigheter kan kräva väsentliga investeringar i förbättrade system
för regelefterlevnad, fysiska och logiska säkerhetsåtgärder samt pers-
onalkontroller. Underlåtenhet att följa sådana krav, även om det är
oavsiktligt, kan leda till utredningar, rättsliga påföljder, avstängning
eller uteslutning från statliga kontrakt eller andra betydande negativa
konsekvenser.
149
Ericsson 2025
Riskfaktorer
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
tid att hitta en alternativ leverantör eller designa om produkter för att
ersätta komponenter, vilket kan orsaka betydande fördröjningar eller
avbrott i leveransen av Ericssons produkter och tjänster. Ericsson har
från tid till annan drabbats av störningar i leverantörskedjan, och det är
inte uteslutet att Bolaget drabbas av liknande störningar i framtiden,
som kan hindra Ericsson att säkerställa tillräcklig tillgång till nödvän-
diga insatsvaror kommersiellt rimliga priser eller över huvud taget.
Därutöver kräver Bolagets upphandling av varor att Ericsson kan för-
utse framtida kundefterfrågan. Om Ericsson inte lyckas väl med att prog-
nostisera kundernas efterfrågan kan det uppstå över- eller underskott av
komponenter och produktionskapacitet. I många fall använder Ericssons
konkurrenter samma leverantörer, och om de har säkrat produktions
-
kapacitet före Ericsson kan Bolaget hindras från att anskaffa nödvän-
diga produkter. Detta kan begränsa Ericssons förmåga att leverera till
sina kunder och leda till ökade kostnader. Samtidigt har Ericsson förbun-
dit sig att köpa vissa kapacitetsnivåer och/eller komponentkvantiteter
som, om de inte utnyttjas, leder till avgifter för outnyttjad kapacitet eller
kostnader som inte kan återtas. I de fall Ericsson betalar sina leverantö-
rer i förskott exponeras Bolaget också för en finansiell risk. Denna typ av
störningar i leverantörskedjan och kostnadsökningar kan ha en negativ
påverkan på Bolagets verksamhet, resultat och finansiella ställning.
1.12
En stor del av Ericssons intäkter kommer för närvarande från
stora kontrakt som sträcker sig över flera år med ett begränsat antal
nyckelkunder, och konsolidering av leverantörer av kommunikations-
tjänster kan öka Ericssons beroende av nyckelkunder och nyckel-
marknader.
Merparten av Ericssons verksamhet sker inom ramen för stora fleråriga
avtal med ett begränsat antal viktiga kunder, där många är koncentrer-
ade efter bransch, produkt eller geografiskt område. Dessa avtal kan
ha en väsentlig påverkan på tidpunkten för resultat och genomför-
ande. Många av dessa avtal innefattar inga åtaganden om inköps-
volymer eller priser men kan innehålla åtaganden om framtida pris-
sänkningar, vilket gör det nödvändigt för Bolaget att löpande hantera
och kontrollera sin kostnadsbas. Det finns emellertid inga garantier
för att Ericssons kostnadsbesparande åtgärder kommer att vara till-
räckliga eller att de kan genomföras i tid för att bibehålla Bolagets
bruttomarginal från denna typ av avtal, vilket kan ha en väsentlig nega-
tiv påverkan på Ericssons verksamhet, resultat och finansiella ställning.
Under 2025 stod Ericssons största kund för cirka 14 % av Bolagets
nettoomsättning, och de tio största kunderna stod för 46 % av netto-
omsättningen. Förlust av eller en nedgång i inköpen från en nyckelkund
kan medföra en väsentlig negativ påverkan på Bolagets finansiella
resultat och marknadsandel under lång tid. Denna kundkoncentration
minskar också Ericssons förhandlingsstyrka när det gäller att förhandla
fram avtal med viktiga kunder. Vidare kan införande eller utökning av
tullar, handelsrestriktioner eller andra protektionistiska åtgärder öka
Ericssons kostnader, störa Bolagets globala värde- och leverantörs-
kedjor och ha en negativ påverkan på prissättning, marginaler samt
efterfrågan på Bolagets produkter och tjänster. Sådana åtgärder kan
också kräva justeringar av verksamheten eller förändringar av inköps-
rutiner, vilket kan ha en negativ påverkan på Ericssons operativa
effektivitet och Bolagets förmåga att uppfylla åtaganden gentemot
kunderna och i avtal.
Om kundernas finansiella ställning försämras utsätts Ericsson för
ökade kreditrisker och kommersiella risker. Utmanande finansiella för-
hållanden har påverkat några av Ericssons kunders förmåga att betala
sina fakturor, och Bolaget kan få problem med att driva in kundford-
ringar, helt eller delvis. Under vissa omständigheter erbjuder Ericsson
även kundfinansiering, och på ogynnsamma finansmarknader eller på
marknader med hård konkurrens för kunderna kan efterfrågan på dessa
arrangemang komma att öka. Om en kund upplever finansiella svårig-
heter kan Bolaget redovisa förluster på den beviljade krediten till denna
kund, förlust som beror på Ericssons kommersiella riskexponering samt
förlust av återkommande inköp från kunden. Om en kund inte kan
leva upp till sitt åtagande gentemot Ericsson kan Bolaget drabbas av
minskat kassaflöde, vilket kan medföra en väsentlig negativ påverkan
på resultat och finansiell ställning.
upprättar affärsrelationer med nya kunder, kan osäkerhetsnivåer
och fluktuationer öka. Bland annat kan både försäljning och lönsam-
het påverkas på grund av betydande variationer i underliggande
marknader och/eller mix mellan produkter och tjänster. Dessutom kan
Ericsson misslyckas med att förutspå kundernas efterfrågan korrekt,
och det kan då uppstå över- eller underskott av komponenter, produkt-
ionskapacitet och utbyggnadsförmåga.
1.11
Ericsson förlitar sig på ett begränsat antal specifika tredje-
parts
leverantörer, ofta med ensamrätt eller stark koncentration,
vilket utsätter Bolaget för risker i leverantörskedjan och andra risker.
Ericssons förmåga att leverera sina produkter och tjänster i enlig-
het med marknadens efterfrågan och avtalsförpliktelser är till stor
del beroende av att Bolaget har tillräcklig tillgång till material, komp-
onenter, produktionskapacitet, FoU-tjänster, IT-tjänster och andra
viktiga tjänster på konkurrenskraftiga villkor. Vissa av dessa levereras
av endast en leverantör eller ett mycket begränsat antal kvalificerade
leverantörer, som Ericsson är beroende av, exempelvis vid utveckling
och leverans av centrala integrerade kretsar, kretskort, standardelektro-
nik eller halvledare (inklusive tillgång till foundry-noder). Vissa av dessa
leverantörer har mycket begränsad geografisk redundans, vilket gör
dem sårbara vid naturkatastrofer, makroekonomisk påverkan, konflikter
eller andra potentiellt störande händelser. Beroendet av dessa leverant-
örer kan också göra Ericsson sårbart för förändringar i prissättning och
andra kommersiella villkor som Bolaget kan ha begränsat inflytande
över. Eftersom dessa tredjepartsleverantörer har begränsad redundans
eller kan vara geografiskt koncentrerade, kan störningar, brister i kapa-
citet, ogynnsam prissättning eller förändringar i kommersiella villkor,
liksom handelsrelaterade eller geopolitiska restriktioner som påverkar
dessa leverantörer, väsentligt försena leveranser, kräva omarbetningar,
öka kostnaderna eller på annat sätt försämra Ericssons förmåga att
möta marknadens efterfrågan och uppfylla sina avtalsförpliktelser.
Mot bakgrund av den nuvarande volatila geopolitiska miljön och
även spänningarna mellan USA och Kina, där risken för införande av
tullar kan få betydande negativ påverkan på hela informations- och
telekommunikationsbranschen, samt Bolagets internationella pro-
duktutveckling och dess globala värde- och leverantörskedjor, har
risken i leverantörskedjan ökat. Exempelvis har den amerikanska
regeringen infört och fortsätter att hota med att införa ett brett spekt
-
rum av tullar på vissa importer till USA från ett flertal jurisdiktioner.
Vissa av dessa åtgärder har redan trätt i kraft och har medfört, och kan
fortsatt medföra, vedergällningstullar eller andra handelsrestriktioner
från andra länder. Denna utveckling kan få väsentlig negativ påverkan
på hela branschen och på Bolagets internationella produktutveckling
och globala värde- och leveranskedjor. Internationella handelshin-
der, såsom tullar och import- eller exportkontroller av varor, teknik
eller data, kan öka de regulatoriska kostnaderna avseende tull- och
handelsrestriktioner, ha en negativ påverkan på försäljningspriser och
marginaler, minska efterfrågan samt i övrigt ha en väsentlig negativ
påverkan på Ericssons verksamhet. Under de senaste åren har det
förekommit ihållande utmaningar i det globala frihandelssystemet,
och avseende Världshandelsorganisationens (WTO) tvistlösnings-
organ. Vissa länder har rört sig bort från det multilaterala systemet och
i stället infört tullar och andra handelshinder, pris- eller valutakontroller,
importrestriktioner samt andra statliga riktlinjer. En ökad risk för statliga
restriktioner i internationell handel kan negativt påverka Ericssons möj-
lighet att dra nytta av öppna marknader och frihandel samt begränsa
bolagets verksamhet, öka kostnaderna och minska lönsamheten.
Därmed föreligger det en risk för att Ericsson inte kan få tillgång
till viktiga insatsvaror som behövs för att kunna tillverka Bolagets
produkter och erbjuda dess tjänster på kommersiellt rimliga villkor,
enligt plan eller över huvud taget. Detta är speciellt kritiskt i samband
med stora, komplicerade projekt eller projekt som har deadlines och
leveranser enligt mycket strikta tidsramar. Underlåtenhet eller vägran
från någon av Bolagets leverantörer att fullgöra sina åtaganden kan
innebära avbrott eller förseningar i Ericssons produkt- och tjänsteleve-
ranser eller verksamhet vilket kan väsentligt begränsa Ericssons försälj-
ning eller väsentligt öka kostnaderna, till exempel genom avtalsbrott
eller påföljder. Vid en störning i leverantörskedjan kan det ta avsevärd
150
Ericsson 2025
Riskfaktorer
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
1.13
Ericsson kan misslyckas med att upprätthålla sitt teknologiska
ledarskap, samt att utveckla nya produkter och vidareutveckla
befintliga produkter.
Ericsson är beroende av att utveckla nya produkter och förbättra
Bolagets befintliga produkter, och resultatet av Ericssons omfatt-
ande investeringar i forskning och utveckling går inte att förutsäga.
De snabba tekniska och marknadsmässiga förändringarna i Ericssons
bransch innebär att Bolagets måste göra stora investeringar i forskning
och utveckling för att vara innovativt. Ericsson gör betydande invest-
eringar i ny teknik, nya produkter och nya lösningar, till exempel för 5G
och 6G, maskininlärning och AI. För att investeringarna ska bli fram-
gångsrika är det ofta nödvändigt att den teknik, de produkter och de
lösningar Bolaget tar fram accepteras av relevanta standardiserings-
organ och/eller av branscherna och marknaderna som helhet. Ericsson
har hård konkurrens inom forskning och utveckling, och konkurrenterna
kan ha större budgetar eller mer resurser för forskning och utveckling,
bland annat på grund av statligt stöd. Om Ericssons insatser inom
forskning och utveckling inte blir tekniskt eller kommersiellt framgångs-
rika kan detta medföra negativ påverkan på Ericssons verksamhet,
resultat och finansiella ställning. Om Ericsson investerar i utveckling av
teknik, produkter och lösningar som sedan inte visar sig fungera som
förväntat, som inte anammas inom branschen, inte blir färdiga i tid eller
inte är framgångsrika på marknaden, kan detta innebära en väsentlig
negativ påverkan på Bolagets försäljning och resultat. Dessutom är det
vanligt att forsknings- och utvecklingsprojekt drabbas av förseningar
på grund av ändrade krav och oförutsedda problem. Förseningar i
produktionen och i forsknings- och utvecklingsarbetet kan öka forsk-
nings- och utvecklingskostnaderna samt medföra att Ericsson hamnar
i ett ofördelaktigt läge i förhållande till konkurrenterna. Vidare ingår
Ericsson avtal med kunder om framtida produktion under sin innova-
tionsprocess, och förseningar i produktion samt forskning och utveck-
ling kan leda till avtalsbrott om Ericsson inte kan leverera innovation
i enlighet med villkoren i sina åtaganden. Detta kan ha en väsentlig
negativ påverkan på Bolagets verksamhet, kundrelationer, resultat och
finansiella ställning.
Ericsson kanske inte kan uppnå sina affärsmål för Cloud Software
and Services, och det finns flera marknads-, teknik- och verksamhets-
risker som kan påverka planen. Utvecklingen av 5G-marknaden och
ökningen av antalet abonnenter, införandet av molnbaserad teknik och
motsvarande användning av Ericssons nya produkter samt tillväxten
inom automatiserad leverans och livscykelhantering för produkterna
kan gå långsammare än förväntat. Ökad konkurrens från både nya
och etablerade konkurrenter kan påverka Ericssons marknadsposition.
Bolagets arbete med att anpassa och tillämpa ny teknik, till exempel
för AI och maskininlärning, kan gå för långsamt för att kunna driva på
ökad automation i produkter, lösningar och tjänster. Omvandlingen
till molnbaserade lösningar som 5G Core-standarder bygger på kan
också medföra större komplexitet och ta längre tid än beräknat. Initia-
tiv med öppen källkod får dessutom allt större betydelse. Det kan göra
att Ericssons kunder i större utsträckning väljer att ”plocka russinen ur
kakan” samtidigt som prispressen ökar, vilket kan få negativ påverkan
på Bolagets helhetserbjudande. Inom Managed Services löper de
flesta kontrakt i mer än ett år, med en lång försäljningscykel för nya kon-
trakt. Det finns en risk för att befintliga kontrakt avslutas, får minskad
omfattning eller omförhandlas, vilket kan ha en negativ påverkan på
försäljning och intäkter. I den operativa dimensionen kan Ericsson
misslyckas att genomföra fortsatta effektiviseringsåtgärder för att för-
enkla verksamhetsmodellen, samt misslyckas med att hantera risker i
kundprojekt, vilket kan ha en väsentlig negativ påverkan på Ericssons
verksamhet.
Under det senaste decenniet har också flera större sammanslag-
ningar genomförts, vilket har resulterat i ett lägre antal leverantörer av
kommunikationstjänster med verksamhet i flera länder. Denna trend
förväntas fortsätta, detta som ett resultat av konkurrenstryck och mark-
nadsdynamik. En marknad med färre och större leverantörer av kom-
munikationstjänster kommer att göra Ericsson mer beroende av nyck-
elkunder, och Ericssons förhandlingsposition och vinstmarginaler kan
komma att försämras. Om de sammanslagna företagen är verksamma
inom samma geografiska områden kan de dessutom komma att dela
nät, vilket innebär att behovet av nätutrustning och tillhörande tjänster
kan minska. Nätinvesteringar kan försenas av konsolideringsprocessen,
vilket kan inkludera bland annat aktiviteter kring avtal för samgående
eller förvärv, säkerställande av att nödvändiga tillstånd inhämtas eller
att olika verksamheter integreras. Leverantörer av kommunikations-
tjänster har till viss del börjat dela nätinfrastruktur genom samarbetsav-
tal i stället för juridiska konsolideringar. Detta kan påverka efterfrågan
på nätutrustning negativt. Konsolidering av leverantörerna av kommu-
nikationstjänster kan således medföra en väsentlig negativ påverkan på
Ericssons verksamhet, resultat, marknadsandel och finansiella ställning.
Kvalitetsproblem med produkter, lösningar eller tjänster, eller för-
senade leveranser kan leda till minskade intäkter, försämrade brutto-
marginaler och minskad försäljning till befintliga och nya kunder, samt
påföljder, juridiska anspråk och skadestånd. Kontrakt innehåller van-
ligtvis garantiåtaganden om produkten är felaktig. Dessutom innehåller
de ofta bestämmelser om påföljder och/eller rätt till uppsägning vid
leveransförsening av produkter eller tjänster, eller om produkten eller
tjänsten inte håller tillräckligt god kvalitet, och omfattar ibland skador
som åsamkats kundernas verksamheter. Det finns en risk att Ericssons
kvalitetssäkringsåtgärder inte kan förhindra vissa problem relaterade
till tillförlitlighet, produkt- och tjänstekvalitet, säkerhet, integritet eller
problem med tjänsters prestanda, vilket kan påverka Ericssons anse-
ende, verksamhet, resultat och finansiella ställning negativt. Detta
kan även innefatta bristande kvalitet i AI-baserade lösningar, eller i
tredjepartsprodukter som ingår i Ericssons lösningar. Om omfattande
garantiåtaganden uppstår på grund av tillförlitlighets-, säkerhets-,
integritets- eller kvalitetsproblem med Ericssons produkter, lösningar
eller tjänster kan det medföra negativ påverkan på Ericssons resultat,
anseende och finansiella ställning, på grund av kostnader för att korri-
gera problem med mjuk- eller hårdvara, inklusive utbyte av dessa, höga
service- och garantiutgifter, höga utgifter för obsoleta produkter i lager,
anpassning eller skapande av en ersättningstjänst, försenad indriv-
ning av kundfordringar eller minskad försäljning till befintliga och nya
kunder. Vidare kan Bolaget komma att ingå stora, fleråriga avtal på vill-
kor som visar sig vara ofördelaktiga, inklusive otillräcklig prissättning,
otillräcklig omfattning eller otillräckliga prestationsgarantier, ogynn-
samma bestämmelser om ansvar eller uppsägning, eller felaktiga tid-
planer i förhållande till Bolagets kostnadsstruktur, vilket väsentligt kan
minska Bolagets marginaler, begränsa kassaflöden, öka exponeringen
för tvister eller nedskrivningar och försämra förmågan att konkurrera
effektivt om viktiga kunder eller på viktiga marknader.
Dessutom kan vissa leverantörer av kommunikationstjänster bli mer
villiga att ingå partnerskap med hyperskalare för att bygga och driva
sina accessnät. Ericsson riskerar att ha mer komplexa relationer där
det kan uppstå nya roller gentemot kunder eller konkurrenter. Ericssons
kunder kan exempelvis även bli konkurrenter genom att sälja moln-
lösningar inom telekommunikation till leverantörer av kommunika-
tionstjänster, och Ericssons konkurrenter kan även bli partners eftersom
Ericssons mjukvara potentiellt kan köras i deras hårdvarumiljö. Leve-
rantörer av kommunikationstjänster, inklusive Ericssons nyckelkunder,
kan även påverkas negativt av nya konkurrenter, särskilt vad gäller
tillväxt inom mobilt bredband i glesbygd som påverkas av nytill-
kommen konkurrens från aktörer som levererar bredband via satellit.
De öppna gränssnitten möjliggör för Ericssons kunder att köpa kom-
ponenter med standardiserade gränssnitt från olika leverantörer, utan
kan köpa komponenter från olika leverantörer som använder stand-
ardiserade gränssnitt, vilket kan leda till minskade intäkter och brutto-
marginaler och minskad försäljning till befintliga och nya kunder. Detta
kan också leda till ytterligare integrations- och intrångsrisker genom
kombinationsanspråk.
151
Ericsson 2025
Riskfaktorer
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
En stor del av Ericssons verksamhet har lagts ut på externa parter,
bland annat delar inom tillverkning, IT, ekonomi och personal, vilket
medför att Ericsson är beroende av andra företag och deras åtgärder
avseende säkerhet och tillförlitlighet. Oavsett skyddsåtgärder riskerar
alla system och kommunikationsnät att utsättas för störningar till följd
av utrustningsfel, skadegörelse, säkerhetsincidenter, naturkatastrofer,
elavbrott och andra händelser. Ericsson har koncentrerat verksamheten
till vissa platser vad gäller till exempel FoU, produktion, områden med
koncentrerad arbetskraft, center för nätdrift, informations- och tele-
kommunikationscenter, logistikcenter samt gemensamma service-
center. Avbrott i verksamheten på dessa platser skulle kunna orsaka
betydande skador och kostnader. Dessutom kan sådana katastrofer
leda till betydande störningar i Ericssons verksamhet genom att bland
annat minska efterfrågan på Bolagets produkter och tjänster, störa
kundernas möjligheter att köpa eller betala för Bolagets produkter och
tjänster, försena eller förhindra leverantörernas leveranser av kritiska
komponenter, skada eller förstöra produkter i lager, hindra leverantörer
av kommunikationstjänster från att uppgradera sina trådlösa nät för
att uppfylla nya tekniska standarder eller hindra ett betydande antal av
dess anställda, inklusive de som utför kritiska funktioner, från att utföra
sitt arbete. Störningar i Ericssons system och kommunikationsnät kan
medföra negativ påverkan på Bolagets verksamhet och finansiella
ställning.
Ericssons uppfattning att kommunikation är en grundläggande
rättighet, kan innebära att Bolaget bedriver verksamhet i områden
med hög risknivå avseende lokala konflikter, krigföring, terrorism, civila
oroligheter, politisk instabilitet, organiserad brottslighet, kriminalitet,
kidnappningar, auktoritära regimer, hälsokriser, olyckor orsakade av
människor eller kriser orsakade av naturfenomen såsom översväm-
ningar, jordbävningar, tsunamier eller andra naturkatastrofer. Att
bedriva verksamhet i högriskområden kan innebära betydande utman-
ingar som kan påverka medarbetarnas och underleverantörernas
säkerhet och välbefinnande, störa Ericssons verksamhet, öka kost-
naderna och försämra Ericssons förmåga att uppnå sina strategiska
mål. Den oförutsägbarhet som är kopplad till sådana händelser gör det
svårt att säkerställa säkra arbetsmiljöer på ett konsekvent sätt.
Dessa högriskområden och situationer kan utgöra en risk för liv
eller hälsa hos anställda, underleverantörernas anställda eller deras
familjer. Ericssons interna ramverk, kontraktsavtal, skyddsåtgärder och
krisberedskapsplaner kan vara otillräckliga för att skydda anställda
eller underleverantörernas anställda från skada. Om Ericsson inte kan
upprätthålla en säker arbetsmiljö för sina anställda eller inte kan till-
handahålla skydd eller stöd, kan detta ha en väsentlig negativ påverkan
på Ericssons verksamhet och anseende och skulle kunna leda till tvister
och andra skador. Ericssons förmåga att attrahera och behålla kvalifice-
rad personal kan dessutom begränsas av den ökade oro som förknippas
med vissa regioner. Som svar på detta kan Ericsson behöva vidta kost-
samma säkerhetsåtgärder, göra anpassningar eller periodvis avbryta
eller ändra affärsverksamheten. Detta kan i sin tur leda till ökade rörel-
sekostnader och påverka Bolagets förmåga att nå strategiska mål och
möta kundernas efterfrågan. Internationella företag och kritisk infra-
struktur är dessutom särskilt utsatta i regioner med politisk instabilitet,
terrorism och väpnade konflikter, vilket kan kräva att Ericsson vidtar
kostnadskrävande skyddsåtgärder för att hantera dessa risker.
2
Risker relaterade till Ericssons finansiella ställning
2.1
Eftersom en stor del av Ericssons kostnader är i SEK och intäkterna
främst är i andra valutor är Bolagets verksamhet exponerad för rörelser
i växelkurser som kan påverka intäkter och resultat negativt.
Ericsson har en betydande del av sina kostnader i SEK. Till följd av
Ericssons internationella verksamhet genereras en väsentlig del av
Bolagets intäkter i andra valutor än SEK, och detta förväntas fortsätta,
sådana valutor inkluderar US-dollar, indisk rupee, japansk yen och euro.
I den utsträckning Ericsson inte kan matcha intäkter mottagna i utländ-
ska valutor mot kostnader som betalas i samma valuta kan det med-
föra att koncernens resultaträkning, balansräkning och kassaflöden
1.14
Ericsson kan misslyckas med att fortsätta att attrahera och
behålla högt kvalificerade medarbetare och en flexibel, engagerad
arbetsstyrka med mångfald i perspektiv som krävs för att företaget
ska kunna förbli konkurrenskraftigt.
Ericsson anser att Bolagets framtida framgång till stor del är beroende
av Ericssons fortsatta förmåga att anställa, utveckla, motivera och
behålla ingenjörer och andra kvalificerade medarbetare som tar fram
nya produkter och lösningar, underhåller Ericssons befintliga produkt-
utbud, tillhandahåller tjänster till Bolagets kunder och skapar bra kund-
upplevelser. För att med framgång kunna implementera sin strategi
behöver Ericsson en flexibel och engagerad global personalstyrka med
mångfald i perspektiv.
Det råder fortfarande hård konkurrens om högt kvalificerade med-
arbetare i de branscher där Bolaget bedriver verksamhet, inklusive från
angränsande sektorer. Den ökade möjligheten till hybrid- eller distans-
arbete inom Ericssons bransch har ytterligare utökat urvalet av företag
som kan konkurrera om Ericssons anställda och presumtiva medarbe-
tare. Bolagets möjligheter att lyckas beror bland annat på om Ericsson
kan upprätthålla ett gott anseende som företag. Detta kan påverkas
negativt av ett flertal faktorer, såsom pågående tvister, utredningar och
negativ rapportering i media. Ericsson måste också hantera framväxten
av nya ledare och successionsplanering i hela verksamheten. Konkur-
rens om och förändring av seniora ledare kan också orsaka störningar
i det strategiska genomförandet, kontinuiteten i verksamheten samt i
interna och externa relationer och få en negativ påverkan på Ericssons
resultat.
Ericsson har en global arbetsstyrka. Att hantera en global grupp av
anställda är en utmaning. Det kan vara svårt att hitta balansen mel-
lan att säkerställa lämplig kommunikation och dialog och på samma
gång upprätthålla en sammanhållen kultur, överföring av viktiga kun-
skaper och utveckling i verksamheten. För att kunna genomföra sin
strategi och förstärka kulturen av operativ excellens måste Ericsson
på ett effektivt sätt hantera påverkan från frekventa och komplexa
organisatoriska förändringar. Ericsson har minskat personalen i många
länder som en del av kostnadsbesparingar och andra strategiska
åtgärder samt även infört andra strategiska organisatoriska initiativ
och förväntar sig att det fortsätter. Dessa processer är tidskrävande och
resursintensiva och kan ha en negativ påverkan på personalens arbets-
moral och engagemang på grund av förändringarnas omfattning och
takt.
Om Ericsson inte kan fatta beslut snabbt, bedöma Bolagets möjlig-
heter och risker och med framgång införa nya processer för styrning,
strategiskt arbete och annat som behövs för att genomföra strategin
i den alltmer dynamiska och konkurrensutsatta affärsmiljön och den
regulatoriska miljön skulle det kunna få en negativ påverkan på Bola-
gets finansiella ställning, resultat samt relationer med medarbetare,
kunder, partners och andra intressenter. Det finns inga garantier för
att Ericsson i framtiden kommer att kunna attrahera och behålla med-
arbetare med rätt kompetens eller en flexibel och engagerad arbets-
styrka med mångfald i perspektiv, och en sådan bristande förmåga kan
medföra en väsentlig negativ påverkan på Ericssons verksamhet och
varumärke.
1.15
Oförutsedda risker och störningar, oavsett om de orsakas av
naturhändelser eller mänsklig påverkan, kan medföra mycket stor
påverkan på Ericssons verksamhet.
Ericssons affärsverksamhet är komplex, och flera viktiga verksam-
heter är samlade på samma plats. Bolagets och dess leverantörers och
kunders affärsverksamhet är sårbar för störningar på grund av bränder,
jordbävningar, orkaner, översvämningar och andra naturkatastrofer
samt svåra väderförhållanden (däribland händelser relaterade till kli-
matförändringarna), strömavbrott, säkerhetsincidenter, systemfel, stör-
ningar i telekommunikationsnäten, pandemier, karantäner, nationella
katastrofer, terrordåd, krig och andra omständigheter utanför Bolagets
kontroll. Om något av ovanstående skulle inträffa kan Ericssons eller
Bolagets leverantörers och kunders möjlighet att bedriva verksamhet
allvarligt inskränkas och det kan leda till betydande skada på Ericssons
verksamhet, resultat och finansiella ställning.
152
Ericsson 2025
Riskfaktorer
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
försämring av Ericssons kreditvärdighet. Det finns inga garantier för
att ytterligare finansieringskällor som Ericsson vid varje given tidpunkt
behöver kommer att finnas tillgängliga till rimliga villkor eller över
huvud taget. Om Bolaget inte kan få tillgång till kapital på kommersi-
ellt rimliga villkor kan Ericssons verksamhet, finansiella ställning och
kassaflöde påverkas väsentligt.
2.3
Nedskrivning av goodwill, andra immateriella tillgångar,
materiella anläggningstillgångar och nyttjanderätter för tillgångar
som Bolaget leasar har medfört och kan fortsatt medföra negativ
påverkan på Ericssons finansiella ställning och resultat.
Ericsson har betydande mängder av dessa tillgångar, till exempel
patent, kundrelationer, varumärken, mjukvara, materiella anläggnings-
tillgångar och nyttjanderätter.
Goodwill är den enda immateriella tillgång som Bolaget redovisar
med obestämbar nyttjandeperiod. Övriga immateriella tillgångar
skrivs huvudsakligen av linjärt under hela den uppskattade nyttjande-
perioden, och nedskrivningsbehovet för tillgångar granskas vid hän-
delser som kan medföra att det redovisade värdet kanske inte kan åter-
vinnas helt, till exempel om en produkt tas ur produktion eller förändras
eller vid andra förändrade omständigheter. För immateriella tillgångar
som ännu inte används prövas nedskrivningsbehovet årligen eller när
det föreligger ett tecken på nedskrivningsbehov.
Historiskt sett har Bolaget redovisat nedskrivningar främst till följd
av omstruktureringar, som vanligtvis är begränsade men kan vara
betydande. Ytterligare nedskrivningar, som kan vara omfattande, kan
bli nödvändiga i framtiden av olika skäl, till exempel till följd av ändrad
strategi, omstruktureringsåtgärder eller ogynnsamma marknadsför-
hållanden som antingen gäller Ericsson specifikt eller de branscher inom
vilka Ericsson har verksamhet eller är mer allmänna och som kan med-
föra en negativ påverkan på Ericssons resultat och finansiella ställning.
Till exempel har Bolaget tidigare redovisat materiella nedskrivningar
och kan komma att redovisa ytterligare nedskrivningar i framtiden.
Negativa avvikelser i faktiska kassaflöden jämfört med beräknade
kassaflöden kan, liksom nya uppskattningar som tyder på lägre fram-
tida kassaflöden, leda till redovisning av nedskrivningar. Andra ned-
skrivningsindikatorer, till exempel påverkan av högre räntor, inflation,
makroekonomiska omständigheter och andra marknadshändelser, kan
också leda till nedskrivningar. Icke kassapåverkande nedskrivningar
minskar Bolagets fria egna kapital och påverkar därmed utdelningsför-
mågan. Uppskattningar kräver ledningens bedömning samt definition
av kassagenererande enheter för prövning av nedskrivningsbehov.
Andra bedömningar kan leda till väsentligt skilda resultat och kan
avvika från Bolagets faktiska finansiella ställning i framtiden.
3 Juridiska och regulatoriska risker
3.1
Ericssons globala verksamhet, inklusive den som bedrivs i
högriskjurisdiktioner och på marknader och inom affärsområden
med hög risk, exponerar Bolaget för en lång rad risker.
Ericsson bedriver verksamhet över hela världen och påverkas av all-
männa globala ekonomiska villkor liksom av den specifika juridiska
och regulatoriska miljön i vissa länder eller regioner, vilka kan förändras
snabbt. Bolaget har kunder i mer än 175 länder. Ericssons omfattande
globala verksamhet, vilken inbegriper jurisdiktioner och marknader med
förhöjda risker och/eller jurisdiktioner och marknader under utveckling,
medför ytterligare risker för Bolaget på många fronter, bland annat
beträffande civila oroligheter, terrorattentat, krigshandlingar, eko-
nomisk och geopolitisk instabilitet och konflikter, missbruk av teknik,
brott mot mänskliga rättigheter, pandemier, valutaregleringar, tullar
eller andra handelsbegränsningar, ekonomier som är utsatta för stora
fluktuationer, nationalisering av privata tillgångar eller andra statliga
åtgärder som påverkar flödet av varor och valutor, förändringar i olika
länders politik avseende utländska investeringar, arbetsrätt, arbets-
miljöfrågor, effekter av klimatförändringar samt svårigheter att genom-
driva avtal och driva in fordringar genom lokala juridiska system.
påverkas negativt av rörelser i växelkurser när utländska valutor växlas
mot eller räknas om till SEK, vilket ökar volatiliteten i Ericssons redovis-
ade resultat.
Eftersom marknadspriserna framför allt sätts i USD eller EUR har
Ericsson för tillfället en nettointäktsexponering i utländska valutor,
vilket innebär att en starkare SEK generellt medför en negativ påver-
kan på Ericssons redovisade resultat. Bolagets försök att genom olika
naturliga och finansiella kurssäkringsåtgärder begränsa påverkan av
rörelserna i växelkurserna kan visa sig vara otillräckliga eller misslyckas,
vilket kan ha en negativ påverkan på Ericssons resultat och finansiella
ställning.
2.2
Ericssons skuldsättning ökar Bolagets sårbarhet för olika nega-
tiva ekonomiska omständigheter och ogynnsamma branschförut-
sättningar, begränsar möjligheten att uppta ytterligare finansiering
samt kan begränsa flexibiliteten beträffande planering för, eller
reaktion på, förändringar i verksamheten och branschen.
Ericsson har en kreditriskvärdering hos S&P Global (BBB-) och Fitch
Ratings (BBB-), samt ett steg under god kreditriskvärdering hos
Moody’s (Ba1). Dessa skuldnivåer och en eventuellt försämring av
Bolagets kreditbetyg skulle kunna få en väsentlig negativ påverkan,
bland annat genom att:
–
Öka Ericssons sårbarhet gentemot allmänna ekonomiska omständ-
igheter och branschförutsättningar.
–
En väsentlig del av kassaflödet från den löpande verksamheten
måste användas för återbetalning av kapitalbelopp och ränta på
Bolagets skulder, vilket minskar Ericssons möjlighet att använda
kassaflödet för att finansiera Bolagets verksamhet, investeringar
och framtida affärsmöjligheter.
–
Begränsa Ericssons möjligheter att göra strategiska förvärv eller
medföra att Ericsson gör icke-strategiska avyttringar.
–
Begränsa Ericssons möjligheter att erhålla ytterligare finansiering för
justerat rörelsekapital, investeringar, avbetalningar, förvärv och all-
männa bolagsändamål eller andra ändamål.
–
Begränsa Ericssons möjligheter att anpassa sig till ändrade mark-
nadsvillkor och ge Ericsson en konkurrensnackdel jämfört med
Bolagets konkurrenter.
Ericsson kan välja att ta upp ytterligare betydande skuldsättning i fram-
tiden. I det fall ny skuldsättning adderas till Bolagets aktuella skuld-
nivåer, kan de relaterade risker som Ericsson nu står inför komma att
öka. Om Ericssons finansiella resultat försämras kan det resultera i att
Bolaget inte kan generera tillräckligt med likvida medel för att betala
alla skulder och kan tvingas vidta andra åtgärder, inklusive att skjuta
upp investeringar eller kapitalutgifter eller att sälja tillgångar, för att
uppfylla Bolagets åtaganden, vilket kanske inte blir framgångsrikt.
Dessutom, om Ericsson skulle behöva omfinansiera Bolagets befint-
liga skuldsättning, kan villkoren på finansmarknaden vid det tillfället
göra det svårt att omfinansiera den befintliga skuldsättningen på god-
tagbara villkor eller över huvud taget. Om sådana alternativa åtgärder
inte skulle vara framgångsrika skulle Ericsson kunna få allvarliga likvi-
ditetsproblem och skulle kunna tvingas likvidera fasta tillgångar eller
verksamhet för att kunna uppfylla Bolagets åtaganden relaterade till
skuldsättning och andra åtaganden.
Vidare förlitar sig Ericsson på olika källor av kortfristig och långfristig
kapitalförsörjning. Om en sådan kapitalkälla blir otillgänglig eller till-
gänglig i otillräckligt belopp eller på orimliga villkor, kan det ha en
väsentlig negativ påverkan på Bolagets verksamhet, finansiella ställ-
ning och kassaflöde. Ericssons verksamhet kräver tillgång till betyd-
ande likvida medel. Om Ericsson inte genererar tillräckligt mycket kapi-
tal för att finansiera Bolagets verksamhet, fullgöra sina skuldförplikt-
elser och fortsätta sina forsknings- och utvecklingsprogram, eller om
Bolaget inte kan säkra tillräcklig finansiering i rätt tid och till rimliga
villkor, kommer Ericssons verksamhet, finansiella ställning och kassa-
flöde sannolikt att påverkas negativt. Tillgången till finansiering kan
försämras eller bli mer kostsam till följd av Ericssons operationella
och finansiella ställning, marknadsförhållanden eller på grund av
153
Ericsson 2025
Riskfaktorer
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
och framgången för dessa nät. Regelverk kring dataskydd och cyber-
säkerhet kan dessutom påverka kundernas benägenhet att investera
i tekniska lösningar som innefattar databehandling. Efterlevnaden av
dessa snabbt föränderliga regelverk, både i den egna verksamheten
och kundernas verksamhet, kräver tid och resurser. På ett liknande sätt
kan regelverk inriktade på att sänka konsumentpriserna och regelverk
eller regler om nätneutralitet också påverka förmågan eller viljan hos
leverantörer av kommunikationstjänster att investera i nätinfrastruktur,
vilket i förlängningen kan påverka Ericssons försäljning av system och
tjänster. Fördröjd fördelning av radiofrekvenser samt fördelning mellan
olika användningsområden kan bidra till ökade kostnader för leveran-
törer av kommunikationstjänster eller tvinga Ericsson att utveckla nya
produkter för att kunna konkurrera. Vidare har den snabba utvecklingen
och lanseringen av verktyg som utnyttjar AI orsakat att regeringar över-
väger att reglera AI, även sådan AI som inte berör personuppgifter,
vilket kan påverka arbetet med utveckling och regelefterlevnad.
Ericsson utvecklar många av sina produkter och tjänster utifrån
befintliga lagar, regler och regelverk och tekniska standarder. Om dessa
befintliga lagar och standarder ändras, eller om nya lagar, regler, rest-
riktioner och regelverk och tekniska standarder införs för produkter och
tjänster som tidigare inte har varit föremål för reglering kan Ericssons
utvecklingsarbete eller leveranser försvåras avsevärt genom ökande
kostnader för regelefterlevnad och förorsaka förseningar eller avbrott.
Efterfrågan på sådana produkter och tjänster kan också minska. Regel-
ändringar för licensavgifter, miljö, hälsa och säkerhet, trygghet, datalo-
kalisering, integritetsskydd (inklusive för gränsöverskridande överföring
av personuppgifter mellan till exempel EU och USA) och andra lag-
ändringar kan leda till ökade kostnader och begränsa verksamheten
för Ericsson eller för leverantörer av kommunikationstjänster. Även
indirekt påverkan från sådana ändringar och ändringar av lagar, regler
eller regelverk inom andra områden, till exempel prisregleringar, kan
få en negativ påverkan på Ericsson även om de specifika ändringarna
av lagar, regler eller regelverk inte direkt gäller Bolaget eller Bolagets
produkter.
Eftersom den bransch där Ericsson verkar har stor strategisk betyde-
lse ökar ländernas fokus på riktlinjer och regelverk kring teknik och
infrastruktur, och myndigheterna kan komma att införa nya regelverk
med ytterligare efterlevnadskrav, särskilt inom områden som rör cyber-
säkerhet och dataskydd. Efterlevnad av ständigt föränderliga regelverk
kräver resurser och kan komma att kräva löpande investeringar och
verksamhetsanpassningar. På vissa marknader där Ericsson har verk-
samhet finns det en risk att nationella regeringar aktivt favoriserar eller
etablerar lokala leverantörer, eller lanserar krav på lokalt innehåll, på
sina respektive marknader på bekostnad av utländska konkurrenter
eller inför andra krav som påverkar Ericssons förmåga att tillhanda-
hålla produkter och tjänster till sina kunder. Genomförandet av sådana
åtgärder kan medföra negativ påverkan på Ericssons nettoomsättning,
marknadsandelar och möjligheter att införskaffa verksamhetskritiska
komponenter.
Det är av yttersta vikt för Bolaget att följa tillämpliga regelverk
för exportkontroll och sanktionsförordnanden eller andra eventuella
handelsembargon. Regelverk för exportkontroll, tullar, sanktioner eller
andra typer av handelsrestriktioner som tillämpas för de länder där
Ericsson har verksamhet kan medföra minskade åtaganden i dessa
länder och kan påverkas ytterligare av förändringar av landets ledning.
Som ett exempel har ökade spänningar i handeln mellan USA och Kina
resulterat i ytterligare handelsrestriktioner och höjda tullar, vilket om
utvecklingen fortsätter kan skada Bolagets möjligheter att konkurrera
effektivt i både USA och Kina och ha en negativ påverkan på Ericssons
verksamhet i båda länderna. Behovet att avsluta eller dra ned på verk-
samhet på grund av införda handelsrestriktioner kan också medföra
risk för klagomål från Ericssons kunder och andra risker. Vidare förblir
den geopolitiska situationen i delar av världen volatil och osäker, och
nivån på exportkontroller och sanktioner är fortfarande relativt hög ur
ett historiskt perspektiv. Denna nivå kan fortsätta stiga, vilket skulle
få en betydande påverkan på Ericssons verksamhet. Ökningarna av
exportkontroll har till exempel speciellt riktat sig mot Kinas möjligheter
att utveckla avancerade superdatorer och artificiell intelligens, inklusive
När Ericsson ingår avtal med statliga myndigheter eller statligt
anslutna organ, inklusive inom kritiska uppdrag, försvarsrelaterade eller
andra känsliga eller klassificerade projekt, kan Bolaget bli föremål för
ytterligare juridiska och regulatoriska krav samt ökade risker för nega-
tiv påverkan gällande anseendet. En ökad volym av dessa projekt kan
också utsätta Ericsson för högre nivåer av geopolitiska risker när Bola-
get försöker hantera relationer med statliga och militära aktörer, vilka
kan vara Ericssons kunder, partners och tillsynsmyndigheter. Dessa
typer av projekt kan bli föremål för granskning och utmaning av externa
intressenter. Misslyckande att adekvat hantera dessa risker kan result-
era i potentiellt ansvar och negativa finansiell och anseendemässig
påverkan.
Ericsson ser löpande över sin geografiska utbredning, och har tidi-
gare beslutat om och kan även i framtiden besluta om att lämna vissa
jurisdiktioner när detta anses vara i Bolagets bästa intresse. Dessa
avvecklingar kan vara tids- och resurskrävande och innefatta komplexa
juridiska och regulatoriska processer som det kan ta många år att lösa.
Det kan inte garanteras att Ericsson framgångsrikt kommer att kunna
hantera de risker som uppstår till följd av sin globala närvaro, vilket
kan medföra negativ påverkan för verksamheten, den finansiella ställ-
ningen och anseendet.
3.2
Ericssons omfattande internationella verksamhet är föremål för
regulatoriska osäkerhetsfaktorer som kan påverka Bolaget negativt.
Efterlevnad av gällande eller ändrade lagar, regler eller regelverk kan
för Ericsson medföra ökade kostnader eller minskad efterfrågan på
produkter och tjänster och påverka Bolaget negativt.
Ericsson bedriver verksamhet globalt och är följaktligen exponerat för
en stor mängd risker och en snabbt framväxande uppsättning lagar
och regelverk. Lagar, regelverk och andra förväntningar är inte enhet-
liga i olika jurisdiktioner och kan stå i konflikt med varandra eller tolkas
eller tillämpas olika, vilket kan öka komplexiteten och kostnaderna för
regelefterlevnad samt medföra risk för associerade tvister eller verkstäl-
lighet. Bolaget kan bli föremål för påföljder och ogynnsamma utslag
avseende verkställighet eller andra förfaranden på grund av bristande
efterlevnad av lagar, regler eller regelverk som är tillämpliga på Bola-
gets verksamhet. Detta kan medföra en väsentlig negativ påverkan på
Ericsson och dess kunder, Bolagets anseende, affärer, finansiella ställ-
ning, verksamhet, forskning och utveckling, resultat, kassaflöden, fram-
tidsutsikter samt nuvarande eller framtida kundrelationer, inkluderat
kunder både i privat och offentlig sektor. Ericsson strävar efter regelef-
terlevnad, men det innebär en betydande börda att övervaka och bibe-
hålla efterlevnad i en global verksamhet i en värld i snabb förändring
och en bransch som utvecklas. Det finns ingen garanti för att Ericssons
riktlinjer och program för regelefterlevnad, inklusive sådana som har
utvecklats i anslutning till den nu avslutade tillsynen av den oberoende
monitorn, kommer att vara effektiva. Bolaget har inte efterlevt alla
sådana lagar, regler och regelverk tidigare och kan inte garantera att
alla tidigare överträdelser har åtgärdats eller att ytterligare överträdel-
ser inte kan komma att inträffa i framtiden. Om Ericsson inte efterlever
lagar, regler och regelverk kan detta även påverka kundernas krav på
efterlevnad och/eller leda till faktiska eller uppfattade överträdelser av
Ericssons kontraktsenliga åtaganden gentemot kunderna, vilket leder
till avtalskrav och intäktsförluster. Det kan även påverka Ericssons möj-
ligheter att få nya kunder. Ytterligare förändringar i lagar, regler, regel-
verk och riktlinjer kan utsätta Ericsson för ansvar, ökade kostnader eller
minskad efterfrågan på Bolagets produkter och tjänster, restriktioner i
fråga om marknadstillträde, samt oförmåga att leverera produkter av
visst ursprung, vilket kan ha en väsentlig negativ påverkan på Ericsson,
inklusive på Bolagets anseende, verksamhet, finansiella ställning,
resultat, kassaflöden och framtidsutsikter.
Förändringar i lagar, regler eller regelverk kan medföra negativ
påverkan på Ericssons kunders verksamhet och på den egna verk-
samheten. Regelverk som innebär kostsammare, mer strikt och tids-
krävande planläggning, zonindelning eller bygglov för uppförande av
radio-basstationer och annan nätinfrastruktur kan till exempel försena
eller öka kostnaderna för att bygga nya nät eller bygga ut befintliga
nät, och till sist ha negativ påverkan på den kommersiella lanseringen
154
Ericsson 2025
Riskfaktorer
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
övervakningsorgan, ett nationellt säkerhetsavtal i juli 2022. Avtalet
innebär restriktioner för åtkomst till vissa typer av känsliga data, känslig
utrustning och känsliga system. Vonage och Ericsson samarbetar med
CFIUS övervakningsorgan gällande den pågående efterlevnaden av
restriktionerna i det nationella säkerhetsavtalet, relaterade insatser
för att åtgärda de problem som CFIUS övervakningsorgan framfört
avseende sådan åtkomst samt med CFIUS övervakningsorgans för-
frågningar om information. Det pågående regelefterlevnadsarbetet och
relaterade åtgärder har krävt förändringar av Vonage-verksamheten,
inklusive att verksamheten minskat eller upphört i vissa jurisdiktioner.
Ytterligare förändringar kan komma att behöva göras vilket kan
påverka Vonage-verksamheten negativt, inklusive förändringar i
affärsstrukturen och ytterligare åtgärder inom regelefterlevnaden med
därtill relaterade kostnader. CFIUS övervakningsorgans bedömning av
integrationen av, och kopplingarna mellan, Ericssons och Vonages
tekniker kan också förlänga Ericssons time-to-market. Vonage och
Ericsson fortsätter att samarbeta med CFIUS övervakningsorgan
genom att utreda tidigare och nuvarande efterlevnad av villkoren
i det nationella säkerhetsavtalet. Det slutliga utfallet fortsätter att
vara ovisst. Överträdelser av ett CFIUS-begränsningsavtal, såsom
det nationella säkerhetsavtalet, kan leda till en verkställighetsåtgärd
som medför ekonomiska påföljder eller andra påföljder som kan vara
väsentliga och det är ett område med ökat fokus från CFIUS. CFIUS har
ökat sina resurser och sitt fokus på verkställighet, och har ålagt kraftiga
ekonomiska påföljder för överträdelser av andra begränsningsavtal,
där överträdelserna avsett obehörig tillgång till känslig data och under-
låtenhet att omedelbart rapportera sådana incidenter till CFIUS.
I februari 2022 informerade Ericsson offentligt att en intern utred-
ning från 2019 omfattade en granskning av Ericssons anställda,
återförsäljare och leverantörer i Irak under perioden mellan 2011 och
2019. Utredarna kunde inte fastslå de slutgiltiga mottagarna av några
betalningar eller visa att någon Ericssonanställd var direkt involverad i
finansiering av terroristorganisationer. Bolagets interna Irakutredning
under 2019 drog inte slutsatsen att Ericsson gjort eller var ansvarig för
någon betalning till någon terroristorganisation.
Bolaget fortsätter att fullt ut samarbeta med U.S. Department of
Justice (DOJ) i dess utredning av de frågor som behandlades i den
interna Irakutredningen från 2019 och i relaterade frågor som rör
jurisdiktioner, bland annat Irak. Bolaget tillhandahåller ytterligare
dokument och annan information som fortsätter att efterfrågas av U.S.
Department of Justice. Eftersom ytterligare information fortsätter att
identifieras och utvärderas i fortsatt samarbete med U.S. Department of
Justice i den pågående utredningen, förväntas det inte dras några defi-
nitiva slutsatser om resultatet förrän utredningen är avslutad. Omfatt-
ningen och varaktigheten av den utredningen fortsätter att vara oviss.
De åtgärder som nyligen vidtagits av den amerikanska regeringen,
där vissa narkotikakarteller betecknas som utländska terroristorgan-
isationer, kan komma att utvidga tillämpningsområdet för tillämpliga
system för terrorismbekämpning, penningtvätt och relaterade åtgärder
för att bekämpa dessa, vilket kan öka Ericssons utrednings- och regel-
efterlevnadsbörda och medföra ökade verkställighetsrisker, på grund
av verksamhet i regioner där sådana organisationer är aktiva, till exem-
pel Latinamerika.
Ericsson har en skyldighet att följa antikorruptionslagar och
mutbrottslagstiftningen i de jurisdiktioner där Ericsson är verksamt,
inklusive U.S. Foreign Corrupt Practices Act och Storbritanniens Bribery
Act, samt andra liknande lagar i andra länder där Bolaget gör affärer.
Som ett resultat av att Ericsson gör affärer i utlandet, inklusive genom
distributionspartners och agenter, är Ericsson exponerat för risk att
bryta mot antikorruptionslagar. Som ett bolag som bedriver verksamhet
inom vissa reglerade sektorer har Ericsson kontakt med både myndig-
heter och statligt ägda verksamheter vars anställda ofta betraktas som
utländska tjänstemän i enlighet med U.S. Foreign Corrupt Practices Act
och annan tillämplig lagstiftning mot mutor. Vissa av de jurisdiktioner
där Ericsson bedriver verksamhet har rättssystem under utveckling
och kan ha högre nivåer av korruption än i mer utvecklade jurisdiktio-
ner. Faktisk eller påstådd bristande regelefterlevnad av antikorrup-
tionslagar och andra lagar som reglerar uppförande vid affärer med
de halvledare som behövs för dessa verksamheter. Ett genomgående
element i sanktionerna är ekonomiska begränsningar för enskilda per-
soner och/eller juridiska personer, men det kan även förekomma sank-
tioner som begränsar vissa typer av export och som i slutänden leder till
ett fullständigt handelsembargo mot ett land.
Lagar, regler och regelverk beträffande exportkontroll och sank-
tioner är komplexa, uppdateras ofta och ökar i antal. Bolaget har inte
efterlevt alla sådana regler eller regelverk avseende exportkontroll och
sanktioner tidigare och kan inte garantera att alla tidigare överträdel-
ser har åtgärdats eller att ytterligare överträdelser inte kan komma att
inträffa i framtiden. Sådana överträdelser kan medföra en väsentlig
negativ påverkan på Ericsson, inklusive på dess anseende, verksam-
het, finansiella ställning, resultat, kassaflöden och framtidsutsikter, och
skulle kunna utgöra en överträdelse av uppgörelsen med U.S. Securities
and Exchange Commission.
Ericsson kan inte garantera att Bolaget inte kommer att utsättas för
ansvarsanspråk kopplat till Bolagets produkter eller kommer att behöva
följa framtida regulatoriska krav. Ericsson kan dessutom påverkas av
regulatoriska eller andra begränsningar som åläggs Bolagets kunders
användning av radioutrustning, vilket kan ha en väsentlig negativ
påverkan på Ericssons verksamhet, resultat, finansiella ställning, anse-
ende och varumärke.
Allt det ovanstående kan ha en betydande och potentiellt kvarstå-
ende negativ påverkan på Ericsson, inklusive på dess anseende, verk-
samhet, marknadsandelar, tillgång till marknader, leverantörskedja
och FoU-aktiviteter, finansiella ställning, resultat, kassaflöden eller
framtidsutsikter.
3.3
Ericsson omfattas av ett brett spektrum av lagar, regler och
andra regulatoriska krav, inklusive villkor som ålagts till följd av
granskningar och beslut rörande utländska direktinvesteringar, och
kan bli föremål för noggrann granskning från statliga myndigheter.
Ericsson är från tid till annan involverat i rättsliga processer och regu-
latoriska utredningar och står underkastat vissa lagar, regler och för-
ordningar (inklusive bestämmelser om antikorruption, bekämpning
av mutning, bekämpning av penningtvätt, sanktioner, finansiering
av terrorism, antiterrorism, nationell säkerhet, konkurrens- och anti-
kartellregler samt förebyggande av bedrägerier) och andra regulato-
riska skyldigheter, villkor och avtal. Om någon av dessa stämningar eller
juridiska tvister avgörs till Bolagets nackdel, eller om det beslutas att
Bolaget inte efterlever något av dessa regulatoriska krav, villkor eller
avtal, kan Bolaget tvingas betala omfattande skadestånd, böter och/
eller viten, utsättas för offentlig granskning, få negativ påverkan på
anseendet eller bli föremål för ytterligare verkställighetsåtgärder, regu-
latorisk granskning och/eller negativa beslut. Ericsson kan potentiellt
utsättas för uteslutning från upphandlingar med statliga myndigheter
i USA och andra länder, anseenderisk samt potentiell ovilja från mot-
parter att fortsätta affärsrelationer. Dessutom kräver dessa pågående
ärenden och utredningar betydande resurser och kostnader för utred-
ningar, regelefterlevnad och avhjälpande som kan leda till väsentlig
påverkan för ekonomin och anseendet.
Dessutom, på grund av den strategiska karaktären av den bransch
där Ericsson verkar och Ericssons tidigare redovisade regulatoriska
granskningar, är Ericsson noggrant observerad av statliga myndigheter
och kan bli föremål för ökad granskning från tillsynsmyndigheter. Som
tidigare redovisats har Ericsson hanterat ärenden med statliga myndig-
heter genom förlikning, vilket har ökat det regulatoriska fokuset på
Bolagets nuvarande och framtida rutiner för regelefterlevnad. Denna
skärpta tillsyn innebär en förhöjd risk för Ericsson att utsättas för efter-
levnadsrevisioner, utredningar och verkställighetsåtgärder, och varje
framtida uppfattad eller faktisk överträdelse av tillämpliga lagar och
regler kan leda till utökade påföljder, begränsningar av Bolagets verk-
samhet eller skada på anseendet, vilket kan påverka affärsrelationer
och kundernas förtroende.
I samband med Ericssons förvärv av Vonage, och som villkor för
Committee on Foreign Investment in the United States (CFIUS) god-
kännande av förvärvet, ingick Vonage, Ericsson, och U.S. Department of
Justice och U.S. Department of the Treasury, i deras egenskap av CFIUS
155
Ericsson 2025
Riskfaktorer
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
Verkställighetsprioriteringarna i USA, Storbritannien och på andra
håll har nyligen intensifierats inom flera områden, inklusive efterlevnad
av nationella säkerhetsrelaterade regler (t.ex. begränsningar av tillgång
till känslig information och teknik), förhindrande av samröre med eller
stöd till utländska terroristorganisationer, förhindrande och upptäckt
av kartellverksamhet (inklusive manipulering av anbud och marknads-
uppdelning) samt det nyligen införda brottet ”failure to prevent fraud"
(underlåtenhet att förhindra bedrägeri) i Storbritannien enligt Econo-
mic Crime and Corporate Transparency Act. Exempelvis, beslut i pågåe-
nde och kommande civilrättsliga processer enligt U.S. Anti-Terrorism
Act kan höja Ericssons offentliga profil i samband med anklagelser
relaterade till utländska terroristorganisationer, vilket kan öka riskerna
i samband med verkställighet eller ha en väsentlig negativ påverkan
på Ericssons rykte och varumärke. Det finns en risk för att Ericsson inte
kan förutse hur sådan prioriteringar för verkställighet eller rättspraxis
kan komma att utvecklas under den nuvarande amerikanska admin-
istrationen, eller vilken påverkan den kan få på reglering, juridisk expo-
nering eller anseende på marknaden. Om något av denna utveckling
blir verklighet kan det leda till ytterligare skärpt granskning från statliga
myndigheter, ökad utredningsverksamhet och strängare potentiella
straff för påstådd eller faktisk bristande regelefterlevnad, vilket kan ha
väsentlig negativ påverkan på Ericsson, inklusive på Bolagets anse-
ende, verksamhet, finansiella ställning, rörelseresultat, kassaflöden och
framtidsutsikter.
Mer information om vissa av de juridiska tvister och
utredningar där Ericsson är part finns i avsnittet ”Juridiska tvister”
i förvaltningsberättelsen.
3.6
Ericsson lyder under ett brett spektrum av snabbt föränderliga
regleringar avseende integritet, säkerhet och datalokaliseringskrav
samt motsvarande kontraktsenliga åtaganden, och kan bli föremål
för regulatoriska påföljder och/eller utsättas för anspråk gällande
kontraktsbrott vid bristande efterlevnad.
Ericsson och vissa av Bolagets tredjepartsleverantörer tar emot, lagrar,
hanterar, överför, använder och behandlar på annat sätt information
som tillhör Bolaget och dess verksamhet, inklusive personuppgifter,
samt information om kunder och presumtiva kunder, slutanvändare,
anställda och tjänsteleverantörer (tillsammans ”konfidentiell informa-
tion”). Striktare regleringar avseende integritet, säkerhet och datalokal-
iseringskrav är under snabb utveckling i många länder och på många
marknader där Ericsson har verksamhet, inklusive den allmänna
dataskyddsförordningen (GDPR i EU/Storbritannien) och nationella
integritetsregelverk i Indien, Kina och vissa delstater i USA (till exempel
Consumer Privacy Act i Kalifornien och liknande lagar i andra delstater).
Dessa regelverk kräver att de som hanterar dessa data bland annat
ska avisera enskilda personer om hur personuppgifter används och ge
enskilda personer vissa rättigheter gällande sådan information, bland
annat rätten att komma åt, korrigera och radera sådan information,
möjlighet att avstå ifrån viss användning (opt out) och utlämnanden
av sådan information. Dessutom utvecklas globalt regulatoriska krav
för cybersäkerhet, inklusive regelverk och lagar relaterade till rapport-
ering av cybersäkerhetsincidenter, säkerhet i leverantörskedjan, säker
utveckling och grundläggande cybersäkerhetskrav i EU, bland annat
NIS 2-direktivet (EU), cyberresiliensförordningen (EU) och 2024 Tele-
communications (telecom cyber security) Rules (Indien), som kan
vara tillämpliga på Ericssons interna verksamhet, portfölj och kunders
verksamhet.
Ericsson har även kontraktsenliga åtaganden gentemot kunder
och tredje parter relaterade till integritet, säkerhet och användning
av data i allmänhet, vilket bland annat kräver att Ericsson säkerstäl-
ler lämplig säkerhet och begränsar användning av kundernas konfi-
dentiella information. Även om Ericsson strävar efter att uppfylla till-
lämpliga regelverk gällande integritet, säkerhet och datalokalisering
samt kontraktsenliga åtaganden, kan komplexitet, osäkerhet, takten i
införandet av nya lagar, utmaningar i tillämpningen av regelverken på
ny teknik samt motsägelser mellan lokala och regionala regelverk för
statliga organ och/eller representanter (inklusive lokala lagar) kan leda
till straffrättsliga och civilrättsliga påföljder och andra korrigerande
åtgärder för Ericsson. Detta kan ha en väsentlig negativ påverkan på
Ericsson, inklusive på dess anseende, verksamhet, finansiella ställning,
rörelseresultat, kassaflöden och framtidsutsikter. Mer information om
vissa av de juridiska tvister och utredningar där Ericsson är part finns i
avsnittet ”Juridiska tvister” i förvaltningsberättelsen.
3.4
Ericssons omfattande internationella verksamhet är föremål
för ett stort antal olika skatter, där tolkning och tillämpning varierar
mellan olika jurisdiktioner. Förändringar i tillämpliga skattelagar
eller skatteregler kan öka Bolagets skattebörda eller kostnader för
regelefterlevnad och kan ha en väsentlig negativ påverkan på
Bolaget.
Ericssons verksamhet är komplex och innefattar utveckling, produktion
och leverans av telekommunikationslösningar till kunder i ett stort antal
olika jurisdiktioner. Varje jurisdiktion har sin egen skattelagstiftning
samt egna lagar, regler och regelverk som kan uppdateras eller ändras
gällande dess tolkning eller genomdrivande, och Bolaget måste efter-
leva sådan varierande och ofta ändrad skattelagstiftning, regler och
regelverk, avseende inkomstskatt, indirekt skatt, sociala avgifter och
andra skatter. Variationer i hur dessa regler tillämpas ökar komplexite-
ten och Bolagets exponering för skatterelaterade risker. Skattemyndig-
heterna kan ifrågasätta Ericssons positioner avseende internprissätt-
ning och andra skattefrågor, och relaterade revisioner eller processer för
tvistlösning kan vara långdragna och oförutsägbara. Vid ett ogynnsamt
utfall kan dessa frågor resultera i en ytterligare skattebörda, potenti-
ellt med retroaktiv effekt, samt finansiella påföljder eller nödvändiga
förändringar av finansiella eller andra verksamhetsmässiga processer,
vilket kan få en väsentlig negativ påverkan på Bolagets verksamhet.
Ericsson kan också drabbas av dubbelbeskattning där samma inkomst
beskattas i flera olika jurisdiktioner. Dessa faktorer kan, enskilt eller
tillsammans, ha väsentlig negativ påverkan på Bolagets anseende,
verksamhet, finansiella ställning, rörelseresultat, kassaflöden och
framtidsutsikter.
3.5
Ericsson är part i stämningar och juridiska tvister som, i de fall
slutresultatet blir negativt för Bolaget, kan medföra att Bolaget
måste betala omfattande skadestånd, böter och/eller viten.
Ericsson är part i olika juridiska tvister som en följd av den ordinarie
affärsverksamheten. Dessa tvister inkluderar till exempel kommer-
siella och kontraktuella tvister, tvister om immateriella rättigheter,
arbetstvister och utredningar och andra utredningar från regering eller
myndigheter, exempelvis tvister om kartellbekämpning och skattelag-
stiftning. Juridiska tvister kan vara kostsamma, utdragna och orsaka
störningar i den normala verksamheten. Det är dessutom svårt att för-
utspå utgången av komplicerade juridiska tvister. Ett negativt utslag i
ett visst mål kan medföra en väsentlig negativ påverkan på Ericssons
verksamhet, resultat, finansiella ställning och anseende. I och med att
Ericsson är ett börsnoterat företag kan talan väckas mot Bolaget där
den kärande parten hävdar att Bolaget eller dess anställda har under-
låtit att följa värdepapperslagstiftning, regelverk på aktiemarknaden
eller andra lagar, regelverk eller krav. Oavsett om det finns fog för
påståendena eller inte kan den tid och de kostnader som avsätts för att
försvara Bolaget och/eller dess anställda, liksom eventuell förlikning
eller skadestånd till den kärande parten, ha en väsentlig påverkan på
Ericssons redovisade resultat och anseende.
Dessutom är Bolaget från tid till annan, och kan i framtiden komma
att bli, föremål för ytterligare utredningar, stämningsansökningar eller
andra tvister eller åtgärder, regulatoriska eller andra, som uppkommer
i relation till de ärenden som beskrivs ovan samt relaterade eller andra
stämningsansökningar och utredningar. Ett ofördelaktigt utfall av
sådana stämningsansökningar, regulatoriska tvister eller åtgärder kan
ha en väsentlig negativ påverkan på Ericssons verksamhet, finansiella
ställning och resultat.
156
Ericsson 2025
Riskfaktorer
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
Uyghur Forced Labor Prevention Act, gör den kommande EU förord-
ningen om tvångsarbete det möjligt för tullmyndigheter att beslagta
och förstöra leveranser som innehåller komponenter som tillverkats
genom tvångsarbete, om inte företaget ifråga kan lämna trovärdiga
bevis på åtgärder för tillbörlig aktsamhet i leverantörskedjan som
bevisar att inget tvångsarbete förekommit.
Sådana åtgärder från
brottsbekämpande myndigheter eller relaterade civilrättsliga skade-
ståndsanspråk skulle ha en betydande påverkan på Bolagets ekonomi
och dess anseende samt påverka Ericssons verksamhet och affärsrela-
tioner. För att efterleva relevant lagstiftning måste Ericsson öka trans-
parensen i leverantörskedjan samt sin kännedom om leverantörsbasen
och materielinnehållet. Ericsson kan också behöva förändra leve-
rantörskedjorna från högriskländer, vilket kan få negativ ekonomisk
påverkan, inklusive att öka de totala kostnaderna som är förknippade
med Bolagets verksamheter.
4 Risker relaterade till cybersäkerhet
4.1
Sårbarheter (och hotaktörer som utnyttjar sårbarheter), bland
annat i Ericssons produkter, tjänster och verksamhet, kan leda till
data och integritetsintrång, missbruk av konton, driftstörningar och
andra cybersäkerhetsincidenter som kan innebära betydande skada
för Ericsson eller Ericssons kunder, och leda till väsentlig negativ
påverkan på Ericssons affärer, verksamhet, finansiella resultat,
kund- och leverantörsrelationer, anseende och varumärke, med
betydande påföljder eller stämningsansökningar, eller regulatoriska
granskningar som följd.
Ericsson förlitar sig på IT-system, till exempel hårdvara, mjukvara,
teknisk infrastruktur, molnmiljöer och nätverk för både intern och extern
verksamhet som är kritiska för Bolagets verksamhet. Ericsson utvecklar,
äger och driver vissa av dessa IT-system, men förlitar sig även på tredje
parter för många IT-system och relaterade produkter och tjänster,
inklusive, men inte begränsat till, molntjänster. Bolaget exponeras för
många föränderliga cybersäkerhetsrisker, bland annat från olika hotak-
törer, till exempel statligt understödda organisationer, opportunistiska
hackare och hacktivister, via olika angreppsytor, och genom till exempel
social ingenjörskonst/nätfiske, skadlig kod (inklusive utpressningspro-
gramvara), insiderverksamhet, mänskliga eller tekniska fel, samt som
resultat av programfel, felaktiga konfigurationer eller utnyttjade sårbar-
heter i mjukvara eller hårdvara.
Cyberattacker och säkerhetsincidenter förväntas öka i både frekvens
och påverkan i takt med att angreppen blir allt mer sofistikerade och
använder verktyg och metoder som är utformade för att kringgå säker-
hetskontroller, undvika upptäckt samt radera eller försvåra spårbarhet
i forensisk bevisning. Detta betyder att Ericsson kan vara oförmöget att
upptäcka, undersöka, begränsa eller återställa efter framtida angrepp
eller incidenter i tid eller på ett effektivt sätt. Om eventuella sårbarheter
i Ericssons produkter eller tjänster inte upptäcks under utveckling eller
pågående drift, finns det en risk att en hotaktör utnyttjar sårbarheten
för att orsaka betydande skador på Ericsson eller Ericssons kunder.
Vidare har hotaktörer, inklusive statligt understödda, tillgång till betyd-
ande resurser och avancerad expertis, inklusive AI-teknik, något som
Ericsson kan ha otillräcklig kapacitet för att upptäcka eller åtgärda.
Sårbarheter i Ericssons produkter, lösningar eller tjänster som inte
identifieras och hanteras under produktutvecklingen eller leveransen
av tjänster kan utnyttjas av en hotaktör för att skada Ericssons kunder,
slutanvändare eller Ericsson, med potentiella samhälls- eller dubbelt
väsentliga negativa effekter. Sårbarheter kan uppstå i olika stadier
av produktlivscykeln. Med tanke på komplexiteten i system, mjukvara
och tjänster som Ericssons, samt de skanningsverktyg som Ericsson
använd
er i sina nätverk, sin infrastruktur och sina produkter, identifierar
och följer Ericsson regelbundet sårbarheter. Ericsson kan inte heltäck-
ande tillämpa patchar eller bekräfta att åtgärder finns för att hantera
alla sådana sårbarheter, eller att patchar kommer att tillämpas innan
sårbarheter utnyttjas av en hotaktör. I andra situationer kvarstår sår-
barheter även efter att Ericsson utfärdat säkerhetspatchar eftersom
integritet, säkerhet och datalokalisering betyda att Ericsson bedöms
inte uppfylla dessa krav eller kontraktsenliga åtaganden, och därmed
bli föremål för påföljder eller krav relaterade till överträdelser av avtal,
med potentiell skada på Ericssons varumärke och anseende. Ericsson
genomför löpande översyner av regelefterlevnaden inom integritet och
cybersäkerhet i den globala verksamheten för att uppfylla dessa olika
globala och ständigt föränderliga krav, vilket kräver och kan komma
att
kräva betydande investeringar och resurser. Ericsson granskar datahant
-
ering i samband med Bolagets kundsupportfunktion, och Bolaget håller
på att identifiera och implementera vissa förändringar, till exempel
ändringar i dataåtkomst och tillägg till kundavtal, riktlinjer och rutiner
samt en effektiv AI-användning. Avsaknad av en stark datahantering
inom koncernen kan leda till sämre möjligheter att utnyttja data och
högre riskexponering med avseende på regelverk och avtal. På grund
av att regelverk gällande integritet, säkerhet och datalokalisering ser
olika ut i olika delar av världen kan ett enstaka fall där Ericsson konsta-
terats uppvisa bristande efterlevnad, eller en väsentlig överträdelse av
konfidentialitet eller störning av säker drift, leda till att regulatoriska
myndigheter i flera olika jurisdiktioner ådömer separata påföljder eller
andra utslag mot Ericsson. På grund av hur Ericssons verksamhet är
beskaffad, där det handlar om telekommunikationer och kritisk infra-
struktur, och den mängd personuppgifter som Ericsson hanterar eller
behandlar kan en sådan händelse få omfattande följdverkningar, till
exempel order om att ändra verksamheten eller sluta behandla person-
uppgifter, även om detta varit oavsiktligt eller orsakats av en tredje part
utanför Ericssons kontroll. Påverkan kan bland annat innefatta stora
viten samt betydande skadeståndsanspråk och förlorat förtroende från
kunder, slutanvändare och anställda. Detta kan ha en väsentlig negativ
påverkan på Ericssons anseende, finansiella ställning och resultat, och
kan kräva ändrade affärsmetoder och potentiellt tjänster, funktioner,
integreringar och andra egenskaper i Bolagets erbjudanden.
3.7
Ericsson kan bedömas inte uppfylla befintliga, nya och
kommande regelverk för obligatorisk tillbörlig aktsamhet avseende
mänskliga rättigheter och miljö, och kan bli föremål för administrativa
påföljder och/eller skadeståndsansvar.
Regelverk som hanterar företags uppträdande i relation till mänsk-
liga rättigheter och miljöpåverkan är under snabb utveckling. Ny lag-
stiftning som inför striktare krav på tillbörlig aktsamhet (till exempel
den amerikanska Uyghur Forced Labor Prevention Act (UFLPA), den
norska Åpenhetsloven, den brittiska Modern Slavery Act, den austra-
liska Modern Slavery Act, den kanadensiska Fighting Against Forced
Labour and Child Labour in Supply Chains Act och den tyska Lieferket-
tensorgfaltspflichtengesetz (LkSG)) har redan trätt i kraft och kräver
att Ericsson utvärderar risker i värdekedjan, däribland i hela leveran-
törskedjan, inte bara gällande direktleverantörer. Dessutom kommer
framtida och ny lagstiftning i ett flertal jurisdiktioner, såsom de från
EU med stegvis implementering (till exempel direktivet om tillbörlig
aktsamhet för företag i fråga om hållbarhet (Corporate Sustainability
Due Diligence Directive) som ändrats i Omnibuspaketet samt förord-
ningen om förbud mot tvångsarbete och förordningen om batterier), att
ställa ytterligare betydande krav på Ericsson vad gäller att införa och
förfina ytterligare mekanismer för att identifiera, hantera, förebygga
och avhjälpa vissa risker beträffande mänskliga rättigheter och miljö
inom verksamheten och affärsrelationer samt krav på Ericssons ledning
att ha tillsyn över dessa frågor. På grund av befintlig och framtida lag-
stiftning kan Ericsson komma att förväntas företa allt mer detaljerade
granskningar utifrån tillbörlig aktsamhet av tredje parter, till exempel
kunder, leverantörer och anställda, varav vissa kan sakna de kontrol-
ler och data som krävs för att hjälpa Ericsson med sin efterlevnad. På
grund av den globala räckvidden av direktivet om tillbörlig aktsamhet
för företag i fråga om hållbarhet kan påverkan i alla länder där Ericsson
har verksamhet eller samarbetar med leverantörer, kunder eller andra
tredje parter komma att leda till bristande efterlevnad och därigenom
potentiella administrativa påföljder, skadeståndsansvar eller annat
ansvar samt skadat anseende. Dessutom, likt den amerikanska lagen
157
Ericsson 2025
Riskfaktorer
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
genom säkerhetskrav och utbildning av Ericssons anställda, går det inte
att garantera att sådana åtgärder kommer att vara tillräckliga för att
förhindra säkerhetsincidenter. Ericsson kan inte garantera att Bolagets
program och processer för cybersäkerhet kommer att implementeras
fullt ut, efterlevas eller vara effektiva när det gäller att skydda Ericssons
IT-system och konfidentiella information. Alla försäkringar som
Ericsson tecknar kan vara delvis eller helt otillräckliga för att täcka för-
luster eller kostnader associerade med att svara på och avhjälpa några
eller alla cybersäkerhetsincidenter Bolaget kan komma att utsättas för.
Ericsson använder AI-teknik i produkter och tjänster och i verksam-
heten, vilket leder till AI-risker som omfattar missbruk av modeller,
dataläckage, partiska resultat, fientliga angrepp, osäkra integrationer,
intrång i leverantörskedjan, grundlösa eller opålitliga beslut, förlust av
modellintegritet, bristande regelefterlevnad och övertro på automatis-
erade system som leder till operativa, etiska och säkerhetsmässiga
brister. För att skydda sig mot dessa risker har Ericsson etablerat ram-
verk för ansvarsfull AI och justerat riskbedömningsmetoderna till att
även omfatta AI-risker.
Vidare kan infiltratörer ha tillgång till eller stjäla konfidentiell inform-
ation, alternativt skada nät tillhörande Ericsson eller Ericssons kunder
med tekniska eller icke-tekniska metoder. För att få strategisk tillgång
till eller stjäla specifik information kan konkurrenter eller stater använda
infiltratörer alternativt rekrytera anställda som säljer information eller
tjänster för personlig vinning. En sådan incident kan orsaka Ericsson
betydande skada.
Om Ericssons eller kunders identiteter eller åtkomster missbrukas
eller utsätts för intrång kan det vara svårt att särskilja behöriga parter
som utför normala kontoaktiviteter från hotaktörer som begår data-
intrång eller missbrukar inloggningsinformation. Ericsson har obli-
gatoriska rutiner för identitets- och åtkomsthantering för åtkomst till
Ericssons kunders nät. Eventuella begränsningar i denna åtkomst risk-
erar att försämra Ericssons förmåga att leverera tjänster och produkter
till sina kunder.
Dessutom kan hotaktörer inrikta sig mot anställda, eller andra
med åtkomst till Ericsson, genom tekniska och icke-tekniska metoder.
Slutanvändare är fortfarande en av de vanligaste angreppsytorna för
intrång i företagsmiljöer. Med en heterogen personalstyrka på cirka
89 000 anställda och 8 000 icke-anställda föreligger det risk för
utpressningsprogramvara, störningar eller förlust av information som
resultat av storskaliga attacker mot Ericssons anställda eller mot sam-
hället i stort. Dessutom kan distansarbete och hybridarbete på Ericsson
(och hos många tredjepartsleverantörer) också öka denna risk på grund
av de utmaningar som följer av att hantera fjärrdatorresurser och säker-
hetssårbarheter som finns i många nät som inte är företagsnät och i nät
för hushåll.
Dessa risker ökar och utvecklas snabbt, och allt det ovanstående
kan resultera i en väsentlig negativ påverkan på Ericssons affärer, verk-
samhet, finansiella resultat, kund- och leverantörsrelationer, anseende
och varumärke, och resultera i ekonomiska påföljder, stämningsansök-
ningar, regulatoriska granskningar och andra myndighetsåtgärder.
4.2
Ericsson införlivar AI-teknik i vissa produkter, tjänster och
processer, vilket kan leda till operativa risker och anseenderisker.
Ericsson har införlivat och avser att fortsätta införliva AI-teknik i sina
produkter, tjänster och processer. Marknaden för sådana tekniker
utsätts för snabba tekniska förändringar, innovation, utvecklande
industristandarder samt föränderliga kundbehov, krav och preferenser.
Ericssons framgång beror på dess fortsatta förmåga till innovation och
vidareutveckling av befintliga produkter och tjänster, utöka utbudet
samt förutse och anpassa sig till det snabbt föränderliga landskapet
och utveckla och introducera nya erbjudanden som håller jämna steg
med den tekniska och konkurrensmässiga utvecklingen. Som med
många innovationer medför AI risker och utmaningar som skulle kunna
ha en negativ påverkan på Ericssons verksamhet. Om Ericsson inte kan
hålla jämna steg med den snabba tekniska utvecklingen inom AI kan
Bolagets konkurrensställning och affärsresultat bli lidande. Att införa
den här nya tekniken, särskilt generativ AI, i interna processer samt
kunderna kanske inte applicerar patcharna eller uppdaterar sina system
till nyare mjukvaruversioner. Vidare, eftersom nästan all modern mjuk-
vara kan innehålla öppen källkod och tredjepartskomponenter, gäller
detta även mjukvara i nätverk, och omedgörliga säkerhetsrisker kan
utsätta Ericssons kunder för olika nivåer av risk och exponera Ericsson
för ansvar eller affärsförluster.
Dessutom kan hotaktörer som utnyttjar sårbarheter i Ericssons
IT-system, processer eller personal på grund av otillräcklig eller
försenad installation av patchar eller implementering av riskmitiger-
ande kontroller, till exempel brist på åtkomstkontroll eller användning
av mer sofistikerad angreppsteknik, resultera i säkerhetsincidenter
som påverkar konfidentialiteten, tillgängligheten eller integriteten för
Ericssons IT-system, konfidentiell information, personal, produkter,
tjänster eller lösningar. Sådana incidenter innefattar dataintrång, andra
intrång, spionage, sabotage, angrepp som utnyttjar skadlig kod (till
exempel utpressningsprogramvara eller annan utpressningsbaserad
taktik), utnyttjande av sårbarheter gällande hårdvara eller mjukvara,
programfel, felaktigt konfigurerad hårdvara eller mjukvara i Ericssons
IT-system, integritetsintrång, informationsläckor gällande konfidenti-
ella data, obehörig eller oavsiktlig användning eller ändringar av data
eller konton, bedrägeri samt allmänt missbruk.
Ericsson använder sig i hög grad av tredje parter, till vilka Bolaget
har lagt ut betydande delar av sina IT-system, produktutveckling,
tjänster samt finans och andra interna och externa verksamheter. Hän-
delser eller incidenter som uppstår till följd av sårbarheter i deras verk-
samhet eller i produkter som de tillhandahåller kan medföra en väsent-
lig negativ påverkan på Ericsson och dess verksamhet, genom att med-
föra störningar i driften, läcka värdefull eller känslig information eller
personuppgifter samt skada Ericssons produkter som installerats i kun-
dernas nät. I början av 2025 offentliggjorde till exempel en leverantör
en sårbarhet i en tredjepartsteknik för fjärranslutning som Ericsson
använde. Detta föranledde en utvärdering av potentiella indikationer
på intrång i Ericssons IT-miljö. En analys av Ericssons system visade
inga tecken på några intrång. Vidare har Ericsson förvärvat och fortsät-
ter att förvärva bolag som kan ha sårbarheter i cybersäkerheten och/
eller osofistikerade metoder för bedrägeridetektering, autentiserings-
kontroller eller andra säkerhetsåtgärder, vilket kan exponera Bolaget för
betydande risker gällande cybersäkerhet, drift och ekonomi.
En cybersäkerhetsincident i Ericssons verksamhet eller leverantörs-
kedja kan ha negativ påverkan på integriteten för de lösningar eller
tjänster som Ericsson tillhandahåller samt på Ericssons förmåga att
uppfylla rättsliga eller avtalsmässiga krav. Sådana incidenter kan utgö-
ras av manipulation av komponenter, användning av s.k. bakdörrar eller
skadlig kod, oavsiktligt införande av sårbarheter i komponenter eller
mjukvara eller annat som gör att en leverantör inte kan fullgöra sina
åtaganden gentemot Ericsson.
Alla cybersäkerhetsincidenter såsom oavsiktlig användning, miss-
bruk, felaktig konfigurering eller oavsiktliga händelser som rör Ericssons
verksamhet, leverantörskedja eller produktutveckling, tjänster, tredje-
partsleverantörer eller installerade produkter kan medföra väsentlig
skada för Ericsson.
Ericssons IT-system, lagringstjänster och övriga affärssystem
samt de system, den lagring och de affärssystem som underhålls av
Bolagets tredjepartsleverantörer har tidigare varit, och förväntas i
framtiden komma att bli, föremål för cybersäkerhetsincidenter. Ericsson
förväntar sig fortsatta intrångsförsök för att få otillåten tillgång till
Bolagets IT-system och/eller konfidentiella information, liksom andra
former av missbruk och verksamhetsstörande angrepp. I vissa fall är det
svårt att förutsäga eller omedelbart identifiera sådana incidenter och
den skada de kan orsaka. Ericsson kan inte heller garantera att ingen
skadlig incident kommer att inträffa i framtiden.
Om en verklig eller påstådd säkerhetsincident inträffar i Ericssons
nät eller i ett nät som tillhör en av Bolagets tredjepartsleverantörer,
kan Ericsson åsamkas betydande kostnader och Bolagets anseende
kan skadas. Även om Ericsson arbetar för att skydda Ericssons interna
infrastruktur och utvärdera och validera säkerheten hos tredjeparts-
leverantörer för att begränsa dessa potentiella risker, bland annat
158
Ericsson 2025
Riskfaktorer
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
Ericsson har tidigare brustit i efterlevnaden av vissa av dessa lagar,
regler, regelverk och krav. Om Bolaget inte följer dem i framtiden kan
det utsättas för betydande påföljder, andra sanktioner eller skade-
ståndsansvar, vilket kan ha en väsentlig negativ påverkan på Ericsson.
Om leverantörer inte följer Ericssons uppförandekod för affärspartners
eller tillämpliga lagar avseende miljö, mänskliga rättigheter, ansvars-
fullt företagande eller arbetsmiljö kan detta också få en väsentlig nega-
tiv påverkan på Ericsson. Det finns vidare en risk för att Ericsson åläggs
kostnader hänförliga till miljö-, människorätts- eller arbetsmiljöansvar,
till efterlevnad av gällande och framtida tillämpliga lagar och regelverk,
eller till åtgärder för att avhjälpa eventuella brister. Framtida regelverk
eller domstolsavgöranden, liksom eventuella förändringar i tolkningen
av befintliga lagar, kan ha en väsentlig negativ påverkan på Ericsson.
Dessa föränderliga regler, regelverk och krav har resulterat, och kom-
mer sannolikt att fortsatt resultera i, ökade generella och administrativa
kostnader samt ökade krav på tid och uppmärksamhet från företags-
ledningen. Det kan till exempel vara kostsamt, komplext och tidskrä-
vande att utveckla och genomföra initiativ inom miljö, samhällsansvar
och affärsetik samt att samla in, verifiera och rapportera information
och mätetal för miljö, samhällsansvar och affärsetik. Redovisningsstan-
darderna fortsätter dessutom att utvecklas. Underlåtenhet att uppfylla
tillämpliga regelverk, regler och krav avseende mångfald, rättvisa och
inkludering, rapporteringskyldighet avseende arbetskraften eller för-
ändrade förväntningar från intressenter, inklusive regler, regelverk och
krav på upplysningar och icke-diskriminering, kan utsätta Ericsson för
risk för myndighetsåtgärder, rättstvister, minskad tillgång till kompetent
arbetskraft, minskat förtroende från kunder och investerare samt skada
på anseendet. Underlåtenhet att hantera ovanstående risker kan vidare
leda till negativ påverkan på Ericssons verksamhet, resultat, finansiella
ställning, anseende och varumärke.
Nya lagar, regler, regelverk och standarder om miljö, mänskliga
rättigheter och arbetsmiljö utvecklas löpande, bland annat med kopp-
ling till klimatförändringar och deras potentiella miljöpåverkan. Dessa
kan påverka Bolaget samt dess leverantörer och kunder. Sådana
lagar, regler, regelverk och standarder kan leda till ytterligare direkta
kostnader för Ericsson för regelefterlevnad, inklusive kostnader för
ändringar i tillverkningsprocesser eller kostnader för anskaffning av
råmaterial och komponenter som används i Bolagets produkter. Det
kan även medföra ökade indirekta kostnader till följd av att leverantörer
ådrar sig ökade kostnader som vidareförs till Ericsson. Dessa ovan-
stående risker kan inverka negativt på Ericsson, inklusive på Bolagets
rykte, verksamhet, finansiella ställning, resultat, kassaflöden eller fram-
tidsutsikter. Det är svårt att göra en rimlig bedömning av de framtida
konsekvenserna av miljörelaterade frågor, såsom klimatförändringar
och extrema vädertillstånd, inklusive eventuella skadestånd.
Vidare kan U.S. Securities and Exchange Commissions upplysnings-
krav avseende specificerade mineraler (konfliktmineraler) inverka
negativt på tillgången, priserna och inköpsprocesserna för mineraler
som används för tillverkning av vissa av Ericssons produkter, vilket kan
ha en väsentlig negativ påverkan på Bolagets verksamhet. Med hänsyn
till leverantörskedjans komplexitet kan det, trots Bolagets processer
för tillbörlig aktsamhet, vara svårt att kontrollera ursprunget för alla
berörda mineraler som används i Bolagets produkter, vilket kan skada
Bolagets anseende och verksamhet. Ericsson kan också ställas inför
utmaningar om kunderna kräver att produktkomponenter ska vara cer-
tifierade som "konfliktfria" eller inte ha exponering mot vissa regioner.
Liknande utmaningar kan uppstå även för andra mineraler och metaller
som inte omfattas av U.S. Securities and Exchange Commissions
upplysningskrav.
Vidare kan lagstiftningsinitiativ såsom förordningen om kritiska
råmaterial, som syftar till att stärka EU:s tillgång till en säker och håll-
bar försörjning av vissa råmaterial som betecknas som strategiska eller
kritiska, påverka Ericssons nuvarande leverantörskedjor avseende
anskaffning av sådana råmaterial, vilket kan få en negativ påverkan
på verksamheten.
nya och befintliga produkt- och serviceerbjudanden kan resultera i nya
utökade risker och skyldigheter, bland annat till följd av ökad gransk-
ning av myndigheter eller rättsliga instanser, tvister, frågor kopplade till
regelefterlevnad, etiska frågeställningar, risker avseende immateriella
rättigheter, integritets- eller säkerhetsrisker, samt andra faktorer som
skulle kunna ha en negativ påverkan på Ericssons anseende, verksam-
het, resultat och finansiella ställning.
Det finns en risk för att Ericsson inte kan förutse eller fullt ut
begränsa miljöpåverkan i samband med introduktion och uppskalning
av AI-kapacitet, inklusive väsentligt högre energi- och vattenförbruk-
ning och utsläpp från ökade beräknings- och kylbehov i datacenter,
högre utsläpp från hårdvara och leverantörskedjor under en livscykel
samt större efterfrågan på förnybar energi. Detta kan öka Bolagets
rörelsekostnader, påverka Bolagets förmåga att uppnå sitt nettonoll-
utsläppsmål (Net Zero), exponera Bolaget för nya myndighetskrav och
rapporteringsskyldigheter samt skada Bolagets anseende och varu-
märke om Bolagets begränsande åtgärder visar sig vara otillräckliga.
Ericsson kan misslyckas med att förutse och identifiera etiska och
juridiska frågor relaterade till AI innan de uppstår. Regleringen av AI-
teknik förändras snabbt, vilket komplicerar både regelefterlevnad och
utvecklingsinsatser. AI-relaterade problem, brister och/eller misslyck-
anden kan leda till juridiska och/eller regulatoriska åtgärder, inklusive
i förhållande till föreslagen lagstiftning som reglerar AI i vissa juris-
diktioner, såsom EU, vilken förändras över tid, och som ett resultat av
nya tillämpningar av befintlig dataskyddsreglering, vilket skulle kunna
skada Ericssons anseende eller på annat sätt väsentligt skada dess
verksamhet.
AI-teknik kan skapa problem med noggrannheten, oavsiktlig par-
tiskhet och diskriminerande utfall, eller kan skapa eller förlita sig på
innehåll som är felaktigt eller bristfälligt. Om inte Ericsson på ett korrekt
sätt reagerar på denna föränderliga miljö eller om rekommendation-
erna, innehållet eller analyserna som AI-applikationerna producerar
är eller påstås vara bristfälliga eller felaktiga kan Ericsson utsättas för
konkurrensskada, potentiella skadeståndskrav eller skador på varu-
märket eller anseendet. Det juridiska och regulatoriska landskapet som
omger AI-tekniken utvecklas snabbt och är präglat av osäkerhet, bland
annat inom områden som immateriella rättigheter, cybersäkerhet samt
skydd av personlig integritet och data. Det råder exempelvis osäkerhet
kring giltigheten av och möjligheten att göra gällande, immateriella
rättigheter avseende användningen, utvecklingen och införandet av
AI-teknik. Efterlevnad av nya eller föränderliga lagar, regelverk eller
branschstandarder kan innebära betydande operativa kostnader och
kan begränsa Ericssons förmåga att utveckla, införa eller använda
AI-teknik. Det går inte att lämna några garantier för att de åtgärder
Ericsson har vidtagit för att begränsa de potentiella riskerna kopplade
till AI kommer att vara tillräckliga. Ericsson kan också utsättas för dessa
och andra risker genom den ökande användningen av AI hos sina till-
verkare, leverantörer och andra affärspartners. Allt det ovanstående
skulle kunna resultera i en väsentlig negativ påverkan på Ericssons
anseende, verksamhet, resultat och finansiella ställnin
g.
5
Risker relaterade till miljö, samhällsansvar och affärsetik
5.1 Bristande regelefterlevnad med regelverk och lagar gällande
miljö, mänskliga rättigheter, ansvarsfullt företagande samt arbets-
miljö kan i vissa jurisdiktioner medföra risk att Ericsson åläggs bety-
dande påföljder och andra sanktioner eller skadeståndsansvar.
Ericsson lyder under lagar, regler och regelverk samt relaterade krav
gällande miljö, mänskliga rättigheter, ansvarsfullt företagande, arbets-
miljö vilka är tillämpliga på Bolagets verksamhet, anläggningar, pro-
dukter och tjänster. Ericsson bedömer att dessa lagar, regler och regel-
verk, liksom de resurser som krävs för att följa dem kommer att öka i
takt med att stater inför nya lagar, regler och andra bestämmelser eller
ändrar befintliga. Det finns en risk att Ericssons åtgärder för att säker-
ställa efterlevnad av tillämpliga krav inte är effektiva för att undvika
potentiella skadeståndsanspråk som härrör från Bolagets nuvarande,
historiska eller framtida processer, verksamhet och affärsförbindelser.
159
Ericsson 2025
Riskfaktorer
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
5.2
Bolaget är föremål för en allt hårdare granskning från en bred
krets av intressenter vad gäller miljö-, sociala och bolagsstyrnings-
frågor kopplade till affärsbeteende.
Investerare, kunder, beslutsfattare och andra intressenter lägger allt
större vikt vid bolagens hantering av klimatförändringar, humankapital
samt övriga frågor gällande miljö, samhällsansvar och bolagsstyrning
(ESG) samt ansvarsfullt företagande. Ericsson deltar i ett antal olika
initiativ för att hantera sådana frågor och uppfylla intressenternas för-
väntningar. Sådana initiativ kan emellertid vara kostsamma och kanske
inte får önskad effekt. Exempelvis används i många av Ericssons initia-
tiv metoder, standarder och data som är komplexa, ibland beroende av
tredje parter och som utvecklas kontinuerligt. Vidare har intressenterna
olika, och ibland motstridiga, förväntningar, och olika ämnens föresprå-
kare och motståndare tar i allt högre grad till aktivism, inklusive tvister,
för att föra fram sitt perspektiv.
Under de senaste åren har en ökande kritisk inställning till ESG
vuxit fram, speciellt i USA, där ett antal statliga organ- och tillsynsmyn-
digheter har föreslagit, antagit eller signalerat en avsikt att driva
”anti-ESG”-policyer, lagstiftning eller initiativ, utfärdat relaterade ställ-
ningstaganden och vägledningar samt inlett relaterade utredningar
och rättstvister. Vissa intressenter kan anse att Ericssons miljömässiga,
sociala eller andra program och initiativ står i motsats till dessa ”anti-
ESG”-policyer och tillhörande lagstiftning, initiativ, ställningstaganden
och vägledningar. Samtidigt omfattas Ericsson fortsatt av europeiska
regelverk, särskilt avseende hållbarhetsrapportering, och har andra
intressenter som lägger stor vikt vid att policyer och aktiviteter till stöd
för ESG-frågor bibehålls.
Vidare har företagspraxis avseende mångfald, rättvisa och inklu-
dering (Diversity, Equity and Inclusion, DEI) på senare tid blivit före-
mål för ökad granskning. Exempelvis antogs i januari 2025 ett antal
presidentdekret i USA med fokus på DEI som uppmanar den privata
sektorn att avveckla policyer och praxis som U.S. Department of Justice
(DOJ) anser vara olagliga, även vissa DEI-policyer. U.S. Department of
Justice (DOJ) har även framhållit sin avsikt att utreda och sanktionera
DEI-relaterad praxis inom den privata sektorn, med fokus på bland
annat större företag. Myndigheterna inom den federala förvaltningen,
inklusive U.S. Department of Justice (DOJ), Federal Communications
Commission (FCC) och Equal Employment Opportunity Commission
(EEOC), har fokuserat på DEI-relaterade utredningar och tillsynsåt-
gärder. I mars 2025 publicerade EEOC en teknisk vägledning om DEI-
relaterad diskriminering på arbetsplatsen och uppmanade parter som
misstänks ha utsatts för DEI-relaterad diskriminering att omedelbart
kontakta EEOC. I december 2025 bekräftade EEOC att federala utred-
ningar om företags DEI-program har inletts. Det är osäkert hur tolk-
ning, tillämpning och upprätthållande av lagar (inklusive amerikanska
delstatslagar och federala lagar mot diskriminering), policyer och den
allmänna opinionen avseende DEI kommer att utvecklas, och det kan
bli en allt större utmaning att upprätta globala DEI-relaterade policyer
och program som uppfyller de olika lagar, policyer och normer som gäl-
ler i de olika jurisdiktioner där Ericsson bedriver verksamhet. Sådana
granskningar av både ESG- och DEI-relaterad praxis kan utsätta
Ericsson för risk för rättstvister, utredningar eller andra ingripanden av
tillsynsmyndigheter och skada Bolagets anseende.
Att hantera dessa förväntningar, inklusive framväxande legala krav
relaterade till ESG och DEI, medför kostnader. Bristande förmåga att
navigera bland sådana förväntningar, liksom förändrade tolkningar
av befintliga lagar eller regelverk, kan leta till skador på anseendet,
förlust av kunder eller medarbetare, förpliktelser gentemot tillsynsmyn-
digheter eller investerare samt annan negativ påverkan på Ericssons
verksamhet.
5.3
Potentiella hälsorisker relaterade till radiofrekventa elektro-
magnetiska fält kan leda till att Ericsson blir föremål för olika
produktansvarskrav och resultera i att lagstiftningen ändras.
Mobilkommunikationsbranschen är föremål för påståenden om att
mobila enheter och annan utrustning som genererar radiofrekventa
elektromagnetiska fält kan utsätta individer för hälsorisker. Ett stort
antal vetenskapliga studier, genomförda av olika oberoende forsk-
ningsorgan, har hittills dragit slutsatsen att radiofrekventa elektromag-
netiska fält inte orsakar några negativa hälsoeffekter när de används
inom de gränsvärden som föreskrivs i folkhälsomyndigheters säker-
hetsnormer och rekommendationer.
U.S. Department of Health and
Human Services har dock meddelat att myndigheten planerar att
initiera en ny studie om möjliga hälsoeffekter av mobiltelefonanvänd-
ning. Varje uppfattad risk eller nya vetenskapliga rön om negativa
hälsoeffekter från mobila kommunikationsenheter och utrustning kan
påverka Ericsson negativt, exempelvis genom minskad försäljning
eller skadeståndsanspråk.
Även om Ericssons produkter är utformade för att uppfylla till-
lämpliga säkerhetsstandarder och regelverk avseende radiofrekventa
elektromagnetiska fält kan Bolaget inte garantera att det inte kommer
att utsättas för produktansvarsanspråk. Ericsson kan inte heller garant-
era att det inte kommer att hållas ansvarigt för sådana anspråk eller
behöva anpassa sig till framtida ändrade regulatoriska krav. Ericsson
kan dessutom påverkas av regulatoriska eller andra begränsningar som
åläggs Bolagets kunders användning av radioutrustning, vilket kan
ha en väsentlig negativ påverkan på Ericssons verksamhet, resultat,
finansiella ställning, anseende och varumärke
160
Ericsson 2025
Riskfaktorer
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
Revisionsberättelse
Rapport om årsredovisningen och
koncernredovisningen
Uttalanden
Vi har utfört en revision av årsredovisningen och koncernredovis-
ningen för Telefonaktiebolaget LM Ericsson (publ) för räkenskapsåret
2025-01-01 – 2025-12-31 med undantag för hållbarhetsrapporten
på sidorna 95–141. Bolagets årsredovisning och koncernredovisning
ingår på sidorna 14–160 i detta dokument.
Enligt vår uppfattning har årsredovisningen upprättats i enlighet
med årsredovisningslagen och ger en i alla väsentliga avseenden rätt-
visande bild av moderbolagets finansiella ställning per den 31 decem-
ber 2025 och av dess finansiella resultat och kassaflöde för året enligt
årsredovisningslagen. Koncernredovisningen har upprättats i enlighet
med årsredovisningslagen och ger en i alla väsentliga avseenden rätt-
visande bild av koncernens finansiella ställning per den 31 december
2025 och av dess finansiella resultat och kassaflöde för året enligt
IFRS Redovisningsstandarder, så som de antagits av EU, och årsredo-
visningslagen. Våra uttalanden omfattar inte hållbarhetsrapporten på
sidorna 95–141. Förvaltningsberättelsen är förenlig med årsredovis-
ningens och koncernredovisningens övriga delar.
Vi tillstyrker därför att bolagsstämman fastställer resultaträk-
ningen och balansräkningen för moderbolaget och koncernen.
Våra uttalanden i denna rapport om årsredovisningen och kon-
cernredovisningen är förenliga med innehållet i den kompletterande
rapport som har överlämnats till moderbolagets revisionsutskott i
enlighet med Revisorsförordningens (537/2014/EU) artikel 11.
Grund för uttalanden
Vi har utfört revisionen enligt International Standards on Auditing
(ISA) och god revisionssed i Sverige. Vårt ansvar enligt dessa stan-
darder beskrivs närmare i avsnittet Revisorns ansvar. Vi är oberoende
i förhållande till moderbolaget och koncernen enligt god revisorssed
i Sverige och har i övrigt fullgjort vårt yrkesetiska ansvar enligt dessa
krav. Detta innefattar att, baserat på vår bästa kunskap och över-
tygelse, inga förbjudna tjänster som avses i Revisorsförordningens
(537/2014/EU) artikel 5.1 har tillhandahållits det granskade bolaget
eller, i förekommande fall, dess moderföretag eller dess kontrollerade
företag inom EU.
Vi anser att de revisionsbevis vi har inhämtat är tillräckliga och
ändamålsenliga som grund för våra uttalanden.
Särskilt betydelsefulla områden
Särskilt betydelsefulla områden för revisionen är de områden som
enligt vår professionella bedömning var de mest betydelsefulla för
revisionen av årsredovisningen och koncernredovisningen för den
aktuella perioden. Dessa områden behandlades inom ramen för revi-
sionen av, och i vårt ställningstagande till, årsredovisningen och kon-
cernredovisningen som helhet, men vi gör inga separata uttalanden
om dessa områden.
Intäktsredovisning av betydande avtal med kunder
Ericsson genererar intäkter från försäljning av hårdvara, mjukvara och
tjänster till sina kunder. Majoriteten av dessa intäkter är relaterade till
fleråriga ramavtal med stora kunder som ofta inkluderar rabatter och
andra rörliga incitament. Associerade kunder utfärdar inköpsordrar
enligt dessa ramavtal som tillsammans utgör ett avtal och åtagande
att köpa produkter och tjänster under avtalets livslängd. Dessa avtal
kan ge upphov till risk för väsentliga fel på grund av felaktigt belopp
och felaktig tidpunkt för intäktsredovisning för respektive presta-
tionsåtaganden, vilket kan ha en väsentlig påverkan på de finansiella
rapporterna.
Vid kontraktsstart genomför Ericsson en bedömning, för att avgöra
vilka utfästa varor och tjänster som är distinkta i ett kundavtal och
som därför ska identifieras som prestationsåtaganden. Belopp och
tidpunkt för intäktsredovisning fastställs baserat på de villkor som
framgår av avtalet.
Tillämpning av redovisningsstandarder för intäktsredovisning av
betydande avtal med kunder är förknippat med komplexitet för att
fastställa storleken på och tidpunkten för de intäkter som redovisas i
förhållande till enskilda delar av avtalen och involverar inneboende
bedömningar av bolagsledningen. Vi identifierade intäktsredovisning
av betydande avtal med kunder som ett särskilt betydelsefullt område
i revisionen på grund av den betydande omfattningen av revisions-
arbete, särskilt vid utvärdering om revisionsbevisen är tillräckliga, vid
utförande av granskningsåtgärder för att utvärdera efterlevnaden av
redovisningsstandarder.
Våra granskningsåtgärder avseende belopp och tidpunkt för
intäktredovisning kopplat till betydande avtal inkluderade, men var
inte begränsade till följande:
–
Vi testade effektiviteten i bolagets kontroller kopplat till intäktsredo-
visning med särskilt fokus på kontrollerna avseende identifiering av
prestationsåtaganden i betydande avtal med kunder och faststäl-
lande av tidpunkten för redovisning av varje åtagande.
–
Vi testade ett urval av betydande avtal med kunder för att utvär-
dera bolagsledningens bedömningar och uppskattningar avseende
identifiering av prestationsåtaganden baserat på avtalsvillkor och
fastställande av tidpunkten för redovisning av varje åtagande base-
rat på avtalet.
–
Vi testade ett urval av de intäktstransaktioner som redovisats
under året genom att spåra dem till dokumenterade bevis för att
leverans och mottagande skett samt utvärderade bedömningar
och uppskattningar för intäkter som registrerats under perioden
genom att jämföra de med avtalsvillkor för leverans, transaktions-
priser inklusive rörliga ersättningar, priseftergifter, rabatter och
incitamentsavtal.
–
Vi testade ett urval av pågående förhandlingar med befintliga kun-
der och analyserade återföringar av intäkter efter årsskiftet för indi-
katorer på ej bokförda rabatter och priseftergifter under perioden.
Värdering av förvärvade kundrelationer, immateriella produkt-
rättigheter och övriga immateriella tillgångar inklusive goodwill
hänförbart till Global Communications Platform (Vonage)
Förvärvade kundrelationer, immateriella produkträttigheter och
övriga immateriella tillgångar inklusive goodwill hänförbart till Glo-
bal Communications Platform (Vonage) är sammantaget betydande
tillgångar i balansräkningen för koncernen. Bolagets utvärdering av
redovisat värde för de förvärvade kundrelationer, immateriella pro-
dukträttigheter och övriga immateriella tillgångar inklusive goodwill
innefattar en jämförelse av återvinningsvärdet med dess redovisade
värde. Bolagets utvärdering av återvinningsvärdet bygger på en dis-
konterad kassaflödesmodell som utgår från en femårsplan följt av en
avtagande tillväxtperiod innan evig tillväxttakt. Utvärderingen kräver
Till bolagsstämman i Telefonaktiebolaget LM Ericsson (publ) organisationsnummer 556016-0680
161
Ericsson 2025
Revisionsberättelse
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
att bolagsledningen gör betydande uppskattningar och antaganden
avseende prognoser för framtida försäljningstillväxt, rörelseresultat,
rörelsekapital och investeringar samt antaganden om diskonterings-
och terminaltillväxträntor..
Vi identifierade värdering av förvärvade kundrelationer, immate-
riella produkträttigheter och övriga immateriella tillgångar inklusive
goodwill hänförbart till Global Communications Platform (Vonage)
som ett särskilt betydelsefullt område i revisionen på grund av de
uppskattningar och bedömningar som tillämpas vid fastställande av
framtida försäljningstillväxt, rörelseresultat, rörelsekapital, och inves-
teringar, samt antaganden om diskonterings- och terminaltillväxträn-
tor. Förändringar i dessa antaganden kan väsentligt påverka antingen
återvinningsvärdet, eventuellt nedskrivningsbelopp, eller båda.
Utvärderingen av bolagsledningens uppskattning av återvinningsbart
belopp kräver en hög grad av revisionsbedömningar, inklusive en ökad
omfattning av revisionsarbete och medför ett behov av att involvera
våra värderingsspecialister.
Våra granskningsåtgärder avseende bedömningar kopplat till åter-
vinningsvärdet av förvärvade kundrelationer, immateriella produkträt-
tigheter och övriga immateriella tillgångar inklusive goodwill hänför-
bart till Global Communications Platform (Vonage) inkluderade, men
var inte begränsade till följande:
–
Vi testade effektiviteten av bolagets kontroller för nedskrivnings-
prövning och fastställande av återvinningsvärdet, med särskilt
fokus på kontrollerna över bolagsledningens beredning och gransk-
ning av antaganden för framtida försäljningstillväxt, rörelseresultat,
rörelsekapital, investeringar och metod för att fastställa de diskon-
terings- och terminaltillväxträntor som använts.
–
Vi utvärderade bolagsledningens förmåga att prognostisera fram-
tida försäljningstillväxt, rörelseresultat, rörelsekapital och investe-
ringar genom att jämföra faktiska resultat med bolagsledningens
historiska prognoser, bolagets historiska resultat, externa analytike-
rapporter, industrianalyser, jämförelsebolag och intern rapportering
till bolagsledning och styrelsen.
–
Med hjälp av våra värderingsspecialister utvärderade vi diskon-
terings- och terminaltillväxträntorna, testade den underliggande
informationen och den matematiska precisionen i beräkningarna,
samt utvecklade ett antal oberoende uppskattningar som vi jäm-
förde med diskonterings- och terminaltillväxträntorna som beräk-
nats av bolagsledningen.
–
Med hjälp av våra värderingsspecialister utvärderade vi bolagets
känslighetsanalys genom jämförelse mot egna känslighetsanalyser
för att validera upplysningarna kring de antaganden som är mest
känsliga för en rimligt möjlig förändring som skulle kunna leda till
att det redovisade värdet överstiger återvinningsvärdet för en kas-
sagenererande enhet.
Annan information än årsredovisningen och koncern-
redovisningen
Detta dokument innehåller även annan information än årsredovis-
ningen och koncernredovisningen och återfinns på sidorna 1–13,
95–141, 168–184 i den Finansiella rapporten och 2–14 i Ersätt-
ningsrapporten. Det är styrelsen och verkställande direktören som har
ansvaret för denna andra information.
Vårt uttalande avseende årsredovisningen och koncernredovis-
ningen omfattar inte denna information och vi gör inget uttalande
med bestyrkande avseende denna andra information.
I samband med vår revision av årsredovisningen och koncernre-
dovisningen är det vårt ansvar att läsa den information som identifie-
ras ovan och överväga om informationen i väsentlig utsträckning är
oförenlig med årsredovisningen och koncernredovisningen. Vid denna
genomgång beaktar vi även den kunskap vi i övrigt inhämtat under
revisionen samt bedömer om informationen i övrigt verkar innehålla
väsentliga felaktigheter.
Om vi, baserat på det arbete som har utförts avseende denna infor-
mation, drar slutsatsen att den andra informationen innehåller en
väsentlig felaktighet, är vi skyldiga att rapportera detta. Vi har inget
att rapportera i det avseendet.
Styrelsens och verkställande direktörens ansvar
Det är styrelsen och verkställande direktören som har ansvaret för att
årsredovisningen och koncernredovisningen upprättas och att de ger
en rättvisande bild enligt årsredovisningslagen och, vad gäller kon-
cernredovisningen, enligt IFRS Redovisningsstandarder så som de
antagits av EU. Styrelsen och verkställande direktören ansvarar även
för den interna kontroll som de bedömer är nödvändig för att upprätta
en årsredovisning och koncernredovisning som inte innehåller några
väsentliga felaktigheter, vare sig dessa beror på oegentligheter eller
misstag.
Vid upprättandet av årsredovisningen och koncernredovisningen
ansvarar styrelsen och verkställande direktören för bedömningen
av bolagets och koncernens förmåga att fortsätta verksamheten.
De upplyser, när så är tillämpligt, om förhållanden som kan påverka
förmågan att fortsätta verksamheten och att använda antagandet
om fortsatt drift. Antagandet om fortsatt drift tillämpas dock inte om
styrelsen och verkställande direktören avser att likvidera bolaget, upp-
höra med verksamheten eller inte har något realistiskt alternativ till att
göra något av detta.
Styrelsens revisionsutskott ska, utan att det påverkar styrelsens
ansvar och uppgifter i övrigt, bland annat övervaka bolagets finan-
siella rapportering.
Revisorns ansvar
Våra mål är att uppnå en rimlig grad av säkerhet om huruvida års-
redovisningen och koncernredovisningen som helhet inte innehåller
några väsentliga felaktigheter, vare sig dessa beror på oegentligheter
eller misstag, och att lämna en revisionsberättelse som innehåller våra
uttalanden. Rimlig säkerhet är en hög grad av säkerhet, men är ingen
garanti för att en revision som utförs enligt ISA och god revisionssed
i Sverige alltid kommer att upptäcka en väsentlig felaktighet om en
sådan finns. Felaktigheter kan uppstå på grund av oegentligheter eller
misstag och anses vara väsentliga om de enskilt eller tillsammans rim-
ligen kan förväntas påverka de ekonomiska beslut som användare fat-
tar med grund i årsredovisningen och koncernredovisningen.
Som del av en revision enligt ISA använder vi professionellt
omdöme och har en professionellt skeptisk inställning under hela revi-
sionen. Dessutom:
–
identifierar och bedömer vi riskerna för väsentliga felaktigheter i
årsredovisningen och koncernredovisningen, vare sig dessa beror
på oegentligheter eller misstag, utformar och utför granskningsåt-
gärder bland annat utifrån dessa risker och inhämtar revisionsbevis
som är tillräckliga och ändamålsenliga för att utgöra en grund för
våra uttalanden. Risken för att inte upptäcka en väsentlig felaktig-
het till följd av oegentligheter är högre än för en väsentlig felaktig-
het som beror på misstag, eftersom oegentligheter kan innefatta
agerande i maskopi, förfalskning, avsiktliga utelämnanden, felaktig
information eller åsidosättande av intern kontroll.
–
skaffar vi oss en förståelse av den del av bolagets interna kontroll
som har betydelse för vår revision för att utforma granskningsåtgär-
der som är lämpliga med hänsyn till omständigheterna, men inte för
att uttala oss om effektiviteten i den interna kontrollen.
162
Ericsson 2025
Revisionsberättelse
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
–
utvärderar vi lämpligheten i de redovisningsprinciper som används
och rimligheten i styrelsens och verkställande direktörens uppskatt-
ningar i redovisningen och tillhörande upplysningar.
–
drar vi en slutsats om lämpligheten i att styrelsen och verkställande
direktören använder antagandet om fortsatt drift vid upprättandet
av årsredovisningen och koncernredovisningen. Vi drar också en
slutsats, med grund i de inhämtade revisionsbevisen, om huruvida
det finns någon väsentlig osäkerhetsfaktor som avser sådana hän-
delser eller förhållanden som kan leda till betydande tvivel om bola-
gets och koncernens förmåga att fortsätta verksamheten. Om vi
drar slutsatsen att det finns en väsentlig osäkerhetsfaktor, måste vi
i revisionsberättelsen fästa uppmärksamheten på upplysningarna
i årsredovisningen och koncernredovisningen om den väsentliga
osäkerhetsfaktorn eller, om sådana upplysningar är otillräckliga,
modifiera uttalandet om årsredovisningen och koncernredovis-
ningen. Våra slutsatser baseras på de revisionsbevis som inhäm-
tas fram till datumet för revisionsberättelsen. Dock kan framtida
händelser eller förhållanden göra att ett bolag och en koncern inte
längre kan fortsätta verksamheten.
–
utvärderar vi den övergripande presentationen, strukturen och inne-
hållet i årsredovisningen och koncernredovisningen, däribland upp-
lysningarna, och om årsredovisningen och koncernredovisningen
återger de underliggande transaktionerna och händelserna på ett
sätt som ger en rättvisande bild.
–
planerar och utför vi koncernrevisionen för att inhämta tillräck-
liga och ändamålsenliga revisionsbevis avseende den finansiella
informationen för företag eller affärsenheter inom koncernen som
grund för att göra ett uttalande avseende koncernredovisningen. Vi
ansvarar för styrning, övervakning och genomgång av det revisions-
arbete som utförts för koncernrevisionens syfte. Vi är ensamt ansva-
riga för våra uttalanden.
Vi måste informera styrelsen om bland annat revisionens planerade
omfattning och inriktning samt tidpunkten för den. Vi måste också
informera om betydelsefulla iakttagelser under revisionen, däri-
bland de eventuella betydande brister i den interna kontrollen som vi
identifierat.
Vi måste också förse styrelsen med ett uttalande om att vi har följt
relevanta yrkesetiska krav avseende oberoende, och ta upp alla rela-
tioner och andra förhållanden som rimligen kan påverka vårt obero-
ende, samt i tillämpliga fall åtgärder som har vidtagits för att eliminera
hoten eller motåtgärder som har vidtagits.
Av de områden som kommuniceras med styrelsen fastställer vi
vilka av dessa områden som varit de mest betydelsefulla för revisionen
av årsredovisningen och koncernredovisningen, inklusive de viktigaste
bedömda riskerna för väsentliga felaktigheter, och som därför utgör
de för revisionen särskilt betydelsefulla områdena. Vi beskriver dessa
områden i revisionsberättelsen såvida inte lagar eller andra författ-
ningar förhindrar upplysning om frågan.
Rapport om andra krav enligt lagar och
andra författningar
Uttalanden
Utöver vår revision av årsredovisningen och koncernredovisningen har
vi även utfört en revision av styrelsens och verkställande direktörens
förvaltning för Telefonaktiebolaget LM Ericsson (publ) för år 2025-
01-01 – 2025-12-31 samt av förslaget till dispositioner beträffande
bolagets vinst eller förlust.
Vi tillstyrker att bolagsstämman disponerar vinsten enligt förslaget
i förvaltningsberättelsen och beviljar styrelsens ledamöter och verk-
ställande direktören ansvarsfrihet för räkenskapsåret.
Grund för uttalanden
Vi har utfört revisionen enligt god revisionssed i Sverige. Vårt ansvar
enligt denna beskrivs närmare i avsnittet Revisorns ansvar. Vi är obe-
roende i förhållande till moderbolaget och koncernen enligt god revi-
sorssed i Sverige och har i övrigt fullgjort vårt yrkesetiska ansvar enligt
dessa krav.
Vi anser att de revisionsbevis vi har inhämtat är tillräckliga och
ändamålsenliga som grund för våra uttalanden.
Styrelsens och verkställande direktörens ansvar
Det är styrelsen som har ansvaret för förslaget till dispositioner beträf-
fande bolagets vinst eller förlust. Vid förslag till utdelning innefattar
detta bland annat en bedömning av om utdelningen är försvarlig med
hänsyn till de krav som bolagets och koncernens verksamhetsart,
omfattning och risker ställer på storleken av moderbolagets och kon-
cernens egna kapital, konsolideringsbehov, likviditet och ställning i
övrigt.
Styrelsen ansvarar för bolagets organisation och förvaltningen
av bolagets angelägenheter. Detta innefattar bland annat att fortlö-
pande bedöma bolagets och koncernens ekonomiska situation, och
att tillse att bolagets organisation är utformad så att bokföringen,
medelsförvaltningen och bolagets ekonomiska angelägenheter i
övrigt kontrolleras på ett betryggande sätt. Verkställande direktören
ska sköta den löpande förvaltningen enligt styrelsens riktlinjer och
anvisningar och bland annat vidta de åtgärder som är nödvändiga för
att bolagets bokföring ska fullgöras i överensstämmelse med lag och
för att medelsförvaltningen ska skötas på ett betryggande sätt.
Revisorns ansvar
Vårt mål beträffande revisionen av förvaltningen, och därmed vårt
uttalande om ansvarsfrihet, är att inhämta revisionsbevis för att med
en rimlig grad av säkerhet kunna bedöma om någon styrelseledamot
eller verkställande direktören i något väsentligt avseende
–
företagit någon åtgärd eller gjort sig skyldig till någon försummelse
som kan föranleda ersättningsskyldighet mot bolaget, eller
–
på något annat sätt handlat i strid med aktiebolagslagen, årsredo-
visningslagen eller bolagsordningen.
Vårt mål beträffande revisionen av förslaget till dispositioner av bola-
gets vinst eller förlust, och därmed vårt uttalande om detta, är att
med rimlig grad av säkerhet bedöma om förslaget är förenligt med
aktiebolagslagen.
Rimlig säkerhet är en hög grad av säkerhet, men ingen garanti
för att en revision som utförs enligt god revisionssed i Sverige alltid
kommer att upptäcka åtgärder eller försummelser som kan föranleda
ersättningsskyldighet mot bolaget, eller att ett förslag till dispositioner
av bolagets vinst eller förlust inte är förenligt med aktiebolagslagen.
Som en del av en revision enligt god revisionssed i Sverige använ-
der vi professionellt omdöme och har en professionellt skeptisk
inställning under hela revisionen. Granskningen av förvaltningen och
förslaget till dispositioner av bolagets vinst eller förlust grundar sig
främst på revisionen av räkenskaperna. Vilka tillkommande gransk-
ningsåtgärder som utförs baseras på vår professionella bedömning
med utgångspunkt i risk och väsentlighet. Det innebär att vi fokuserar
granskningen på sådana åtgärder, områden och förhållanden som är
väsentliga för verksamheten och där avsteg och överträdelser skulle
ha särskild betydelse för bolagets situation. Vi går igenom och prövar
163
Ericsson 2025
Revisionsberättelse
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
fattade beslut, beslutsunderlag, vidtagna åtgärder och andra förhål-
landen som är relevanta för vårt uttalande om ansvarsfrihet. Som
underlag för vårt uttalande om styrelsens förslag till dispositioner
beträffande bolagets vinst eller förlust har vi granskat styrelsens moti-
verade yttrande samt ett urval av underlagen för detta för att kunna
bedöma om förslaget är förenligt med aktiebolagslagen.
Revisorns uttalande om Esef-rapporten
Uttalande
Utöver vår revision av årsredovisningen och koncernredovisningen har
vi även utfört en granskning av att styrelsen och verkställande direktö-
ren har upprättat årsredovisningen och koncernredovisningen i ett for-
mat som möjliggör enhetlig elektronisk rapportering (Esef-rapporten)
enligt 16 kap. 4 a § lagen (2007:528) om värdepappersmarknaden för
Telefonaktiebolaget LM Ericsson (publ) för räkenskapsåret 2025-01-
01 – 2025-12-31.
Vår granskning och vårt uttalande avser endast det lagstadgade
kravet.
Enligt vår uppfattning har Esef-rapporten upprättats i ett format
som i allt väsentligt möjliggör enhetlig elektronisk rapportering.
Grund för uttalandet
Vi har utfört granskningen enligt FARs rekommendation RevR 18
Revisorns granskning av Esef-rapporten. Vårt ansvar enligt denna
rekommendation beskrivs närmare i avsnittet Revisorns ansvar. Vi är
oberoende i förhållande till Telefonaktiebolaget LM Ericsson (publ)
enligt god revisorssed i Sverige och har i övrigt fullgjort vårt yrkes-
etiska ansvar enligt dessa krav.
Vi anser att de bevis vi har inhämtat är tillräckliga och ändamålsen-
liga som grund för vårt uttalande.
Styrelsens och verkställande direktörens ansvar
Det är styrelsen och verkställande direktören som har ansvaret för
att Esef-rapporten har upprättats i enlighet med 16 kap. 4 a § lagen
(2007:528) om värdepappersmarknaden, och för att det finns en
sådan intern kontroll som styrelsen och verkställande direktören bedö-
mer nödvändig för att upprätta Esef-rapporten utan väsentliga felak-
tigheter, vare sig dessa beror på oegentligheter eller misstag.
Stockholm den 3 mars 2026
Deloitte AB
Jonas Ståhlberg
Auktoriserad revisor
Revisorns ansvar
Vår uppgift är att uttala oss med rimlig säkerhet om Esef-rapporten i
allt väsentligt är upprättad i ett format som uppfyller kraven i 16 kap.
4 a § lagen (2007:528) om värdepappersmarknaden, på grundval av
vår granskning.
RevR 18 kräver att vi planerar och genomför våra granskningsåt-
gärder för att uppnå rimlig säkerhet att Esef-rapporten är upprättad i
ett format som uppfyller dessa krav.
Rimlig säkerhet är en hög grad av säkerhet, men är ingen garanti
för att en granskning som utförs enligt RevR 18 och god revisions-
sed i Sverige alltid kommer att upptäcka en väsentlig felaktighet om
en sådan finns. Felaktigheter kan uppstå på grund av oegentligheter
eller misstag och anses vara väsentliga om de enskilt eller tillsammans
rimligen kan förväntas påverka de ekonomiska beslut som användare
fattar med grund i Esef-rapporten.
Revisionsföretaget tillämpar International Standard on Quality
Management 1, som kräver att företaget utformar, implementerar och
hanterar ett system för kvalitetsstyrning inklusive riktlinjer eller rutiner
avseende efterlevnad av yrkesetiska krav, standarder för yrkesutöv-
ningen och tillämpliga krav i lagar och andra författningar.
Granskningen innefattar att genom olika åtgärder inhämta bevis
om att Esef-rapporten har upprättats i ett format som möjliggör
enhetlig elektronisk rapportering av årsredovisning och koncernredo-
visning. Revisorn väljer vilka åtgärder som ska utföras, bland annat
genom att bedöma riskerna för väsentliga felaktigheter i rapporte-
ringen vare sig dessa beror på oegentligheter eller misstag. Vid denna
riskbedömning beaktar revisorn de delar av den interna kontrollen som
är relevanta för hur styrelsen och verkställande direktören tar fram
underlaget i syfte att utforma granskningsåtgärder som är ändamåls-
enliga med hänsyn till omständigheterna, men inte i syfte att göra ett
uttalande om effektiviteten i den interna kontrollen. Granskningen
omfattar också en utvärdering av ändamålsenligheten och rimlighe-
ten i styrelsens och verkställande direktörens antaganden.
Granskningsåtgärderna omfattar huvudsakligen validering av att
Esef-rapporten upprättats i ett giltigt XHTML-format och en avstäm-
ning av att Esef-rapporten överensstämmer med den granskade års-
redovisningen och koncernredovisningen.
Vidare omfattar granskningen även en bedömning av huruvida
koncernens resultat-, balans- och egetkapitalräkningar, kassaflödes-
analys samt noter i Esef-rapporten har märkts med iXBRL i enlighet
med vad som följer av Esef-förordningen.
Deloitte AB, utsågs till Telefonaktiebolaget LM Ericsson (publ)s
revisor av bolagsstämman den 25 mars 2025 och har varit bolagets
revisor sedan den 31 mars 2020.
164
Ericsson 2025
Revisionsberättelse
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
Slutsats
Vi har utfört en översiktlig granskning av hållbarhetsrapporten för
Telefonaktiebolaget LM Ericsson (publ) (”Ericsson”) för räkenskaps-
året 2025. Hållbarhetsrapporten ingår på sidorna 95–141 i detta
dokument.
Grundat på vår översiktliga granskning som beskrivs i avsnittet
Revisorns ansvar har det inte kommit fram några omständigheter som
ger oss anledning att anse att hållbarhetsrapporten inte, i allt väsent-
ligt, är upprättad i enlighet med årsredovisningslagen vilket inbegriper
–
om hållbarhetsrapporten uppfyller kraven i European Sustainability
Reporting Standards (ESRS),
–
om den process som företaget har genomfört för att identifiera rap-
porterad hållbarhetsinformation har utförts såsom den beskrivs i
hållbarhetsrapporten, och
–
efterlevnaden av rapporteringskraven i EU:s gröna taxonomiför-
ordning artikel 8 (”EU-taxonomin”).
Grund för slutsats
Vi har utfört granskningen enligt FAR:s rekommendation
RevR 19
Revisorns översiktliga granskning av den lagstadgade hållbarhets-
rapporten
. Vårt ansvar enligt denna rekommendation beskrivs när-
mare i avsnittet Revisorns ansvar.
Vi anser att de bevis vi har inhämtat är tillräckliga och ändamåls-
enliga som grund för vår slutsats.
Annan information än hållbarhetsrapporten
Detta dokument innehåller även annan information än hållbarhets-
rapporten och återfinns på sidorna 1–94, 142–160 och 168–184 i
Finansiella rapporten, 1–28 i Bolagsstyrningsrapporten, och 1–13 i
Ersättningsrapporten. Det är styrelsen och verkställande direktören
som har ansvaret för denna andra information.
Vår slutsats avseende hållbarhetsrapporten omfattar inte denna
information och vi uttalar ingen slutsats med bestyrkande avseende
denna andra information.
I samband med vår översiktliga granskning av hållbarhetsrappor-
ten är det vårt ansvar att läsa den information som identifieras ovan
och överväga om informationen i väsentlig utsträckning är oförenlig
med hållbarhetsrapporten. Vid denna genomgång beaktar vi även
den kunskap vi i övrigt inhämtat under den översiktliga granskningen
samt bedömer om informationen i övrigt verkar innehålla väsentliga
felaktigheter.
Om vi, baserat på det arbete som har utförts avseende denna infor-
mation, drar slutsatsen att den andra informationen innehåller en
väsentlig felaktighet, är vi skyldiga att rapportera detta. Vi har inget
att rapportera i det avseendet.
Styrelsens och verkställande direktörens ansvar
Det är styrelsen och verkställande direktören som har ansvaret för att
hållbarhetsrapporten har upprättats i enlighet med 6 kap. 12–12 f §§
årsredovisningslagen, och för att det finns en sådan intern kontroll
som styrelsen och verkställande direktören bedömer nödvändig för att
upprätta hållbarhetsrapporten utan väsentliga felaktigheter, vare sig
dessa beror på oegentligheter eller misstag.
Övriga upplysningar
Hållbarhetsrapporten för föregående räkenskapsår har inte varit före-
mål för översiktlig granskning enligt FARs rekommendation
RevR 19
och någon granskning av jämförelsetalen i hållbarhetsrapporten för
år 2025 har därmed inte utförts enligt den rekommendationen.
Revisorns ansvar
Vårt ansvar är att uttala en slutsats med begränsad säkerhet om håll-
barhetsrapporten är upprättad enligt 6 kap. 12–12 f §§ årsredovis-
ningslagen på grundval av vår granskning. Granskningen har utförts
enligt FAR:s rekommendation
RevR 19 Revisorns översiktliga gransk-
ning av den lagstadgade hållbarhetsrapporten
. Denna rekommenda-
tion kräver att vi planerar och utför våra granskningsåtgärder för att
uppnå begränsad säkerhet att hållbarhetsrapporten är upprättad i
enlighet med dessa krav.
De granskningsåtgärder som har utförts för att inhämta bevis är
mer begränsade än för ett uppdrag där uttalandet görs med rimlig
säkerhet och den säkerhet som har uppnåtts är därför lägre än för ett
uppdrag där uttalandet görs med rimlig säkerhet. Det innebär att det
inte är möjligt för oss att skaffa oss en sådan säkerhet att vi blir med-
vetna om alla viktiga omständigheter som skulle kunna ha blivit iden-
tifierade om ett uppdrag där uttalandet görs med rimlig säkerhet utförts.
Revisionsföretaget tillämpar ISQM 1 (International Standard on
Quality Management), som kräver att företaget utformar, implemen-
terar och hanterar ett system för kvalitetsstyrning inklusive riktlinjer
eller rutiner avseende efterlevnad av yrkesetiska krav, standarder för
yrkesutövningen och tillämpliga krav i lagar och andra författningar.
Vi är oberoende i förhållande till Telefonaktiebolaget LM Ericsson
(publ) enligt god revisorssed i Sverige och har i övrigt fullgjort vårt
yrkesetiska ansvar enligt dessa krav.
Granskningen innefattar att genom olika åtgärder inhämta under-
lag till hållbarhetsrapporten. Revisorn väljer vilka åtgärder som ska
utföras, bland annat genom att bedöma riskerna för väsentliga felak-
tigheter i hållbarhetsrapporten vare sig dessa beror på oegentligheter
eller misstag. Vid denna riskbedömning beaktar revisorn de delar av
den interna kontrollen som är relevanta för hur styrelsen och verkstäl-
lande direktören upprättar hållbarhetsrapporten i syfte att utforma
Revisorns granskningsberättelse av Ericssons lagstadgade hållbarhetsrapport
Till bolagsstämman i Telefonaktiebolaget LM Ericsson (publ), org nr 556016-0680
Bestyrkanderapport
165
Ericsson 2025
Bestyrkanderapport
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
granskningsåtgärder som är ändamålsenliga med hänsyn till omstän-
digheterna, men inte i syfte att uttala en slutsats om effektiviteten i
den interna kontrollen. Granskningen består av att göra förfrågningar,
i första hand till personer som är ansvariga för upprättandet av håll-
barhetsrapporten, att utföra analytisk granskning och att vidta andra
översiktliga granskningsåtgärder.
Våra granskningsåtgärder avseende den process som företaget har
genomfört för att identifiera hållbarhetsinformation att rapportera
inkluderade, men var inte begränsade till följande:
–
Erhålla en förståelse för processen genom att:
–
Genomföra förfrågningar för att förstå källorna till den informa-
tion som används av företaget, och
–
Granska företagets interna dokumentation av processen
–
Utvärdera om den information som erhållits från våra åtgärder om
den process som implementerats av företaget överensstämmer med
beskrivningen av processen på sidorna 98–100 i hållbarhetsrapporten
Våra granskningsåtgärder avseende hållbarhetsrapporten inkluderade,
men var inte begränsade till följande:
–
Genom förfrågningar erhålla en allmän förståelse för den
interna kontrollmiljön, rapporteringsprocesserna, och informat-
ionssystemen som är relevanta för upprättandet av informationen
i hållbarhetsrapporten
–
Utvärdera om information som identifierats som väsentlig genom
den process som företaget genomfört för att identifiera innehållet
i hållbarhetsrapporten också ingår i hållbarhetsrapporten
–
Utvärdera om strukturen och presentationen av hållbarhets-
rapporten är förenlig med kraven i ESRS
Stockholm den 3 mars 2026
Deloitte AB
Jonas Ståhlberg
Auktoriserad revisor
–
Genomföra förfrågningar till relevant personal och analytiska
granskningsåtgärder avseende utvalda upplysningar
i hållbarhetsrapporten
–
Utföra substansgranskningsåtgärder baserat på stickprov
på utvalda upplysningar i hållbarhetsrapporten
–
Genom förfrågningar och analytisk granskning utvärdera metoder,
data och betydelsefulla antaganden som har använt för att göra
uppskattningar i hållbarhetsrapporten är lämpliga och tillämpas
konsekvent
Våra granskningsåtgärder avseende EU-taxonomin inkluderade
men var inte begränsade till följande:
–
Erhålla en förståelse för processen för att identifiera ekonomiska
verksamheter som omfattas av- och är förenliga med EU-taxonomin
och de motsvarande upplysningarna i hållbarhetsrapporten
–
Utvärdera att aktiviteter enligt EU-taxonomin stämmer överens
med de finansiella rapporterna och tillhörande noter
–
Utvärdera processer, dokumentation och bedömningar av omfattning
och förenlighet med ekonomiska aktiviteter och tekniska gransknings-
kriterier inom ramen för EU-taxonomin
–
Utvärdera om rapporteringen är förenlig med kraven i EU-taxonomin
Begränsningar
Vid rapportering av framåtblickande information i enlighet med ESRS
måste styrelsen och verkställande direktören för Telefonaktiebolaget
LM Ericsson (publ) förbereda framåtblickande information utifrån
angivna antaganden om händelser som kan inträffa i framtiden och
möjliga framtida aktiviteter av företaget. Faktiska utfall kommer sanno-
likt att vara annorlunda eftersom förväntade händelser ofta inte
inträffar som förväntat.
166
Ericsson 2025
Bestyrkanderapport
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
Uttalande
Vi har fått i uppdrag av styrelsen och verkställande direktören i
Telefonaktiebolaget LM Ericsson (publ) (”Ericsson”) att granska
utvald hållbarhetsinformation med rimlig säkerhet för räkenskapsåret
2025. Den utvalda hållbarhetsinformationen utgörs av utsläpp av
växthusgaser i Scope 1, Scope 2 och Scope 3 kategorin tjänsteresor
vilka
presenteras på sidorna 110–111, samt information avseende
andel kvinnor per personalkategori som presenteras på sidan 123
i hållbarhetsrapporten (”hållbarhetsinformationen”).
Grundat på vår granskning som beskrivs i avsnittet Revisorns
ansvar har hållbarhetsinformationen, i allt väsentligt, upprättats i
enlighet med de delar av ESRS (European Reporting Sustainability
Standards) som är tillämpliga för upprättandet av hållbarhets-
informationen, samt företagets egna framtagna redovisnings-
och beräkningsprinciper.
Grund för uttalande
Vi har utfört granskningen enligt ISAE 3000 (omarbetad) Andra
bestyrkandeuppdrag än revisioner och översiktliga granskningar av
historisk finansiell information. Vårt ansvar enligt denna rekommen-
dation beskrivs närmare i avsnittet Revisorns ansvar.
Vi anser att de bevis vi har inhämtat är tillräckliga och ändamåls-
enliga som grund för vårt uttalande.
Styrelsens och verkställande direktörens ansvar
Det är styrelsen och verkställande direktören som har ansvaret för att
hållbarhetsinformationen har upprättats i enlighet med tillämpliga
kriterier, vilka framgår på sidan 95 i hållbarhetsredovisningen, och
utgörs av de delar av ESRS (European Reporting Sustainability
Standards) som är tillämpliga för upprättandet av hållbarhetsinforma-
tionen, samt av företagets egna framtagna redovisnings- och beräk-
ningsprinciper. Detta ansvar innefattar även att det finns en sådan
intern kontroll som styrelsen och verkställande direktören bedömer
nödvändig för att upprätta en hållbarhetsredovisning utan väsentliga
felaktigheter, vare sig dessa beror på oegentligheter eller misstag.
Revisorns ansvar
Vårt ansvar är att uttala oss om hållbarhetsinformationen på grundval
av vår granskning. Granskningen har utförts enligt ISAE 3000 (omar-
betad) Andra bestyrkandeuppdrag än revisioner och översiktliga
granskningar av historisk finansiell information. Denna rekommend-
ation kräver att vi planerar och utför våra granskningsåtgärder för att
uppnå rimlig säkerhet att hållbarhetsinformationen är upprättad i enlig-
het med de under avsnittet ”Styrelsens och verkställande direktörens
ansvar” angivna kriterierna.
Revisionsföretaget tillämpar ISQM 1 (International Standard on
Quality Management), som kräver att företaget utformar, implemen-
terar och hanterar ett system för kvalitetsstyrning inklusive riktlinjer
eller rutiner avseende efterlevnad av yrkesetiska krav, standarder för
yrkesutövningen och tillämpliga krav i lagar och andra författningar.
Vi är oberoende i förhållande till Telefonaktiebolaget LM Ericsson
(publ) enligt god revisorssed i Sverige och har i övrigt fullgjort vårt
yrkesetiska ansvar enligt dessa krav.
Granskningen innefattar att genom olika åtgärder inhämta under-
lag till hållbarhetsinformationen. Revisorn väljer vilka åtgärder som
ska utföras, bland annat genom att bedöma riskerna för väsentliga
felaktigheter i hållbarhetsinformationen vare sig dessa beror på
oegentligheter eller misstag. Vid denna riskbedömning beaktar revisorn
de delar av den interna kontrollen som är relevanta för hur styrelsen
och verkställande direktören upprättar hållbarhetsinformationen i
syfte att utforma granskningsåtgärder som är ändamålsenliga med
hänsyn till omständigheterna, men inte i syfte att uttala oss om effek-
tiviteten i den interna kontrollen.
Vår granskning har omfattat följande hållbarhetsinformation:
–
Utsläpp av växthusgaser i Scope 1, Scope 2 och Scope 3 kategorin
tjänsteresor
–
Andel kvinnor per personalkategori
Vår granskning utgår från de av styrelsen och verkställande direktörens
valda kriterier, som definieras ovan.
Stockholm den 3 mars 2026
Deloitte AB
Jonas Ståhlberg
Auktoriserad revisor
Till Telefonaktiebolaget LM Ericsson (publ), org.nr 556016-0680
Bestyrkanderapport
Revisors rapport från granskning med rimlig säkerhet av Ericssons utvalda
hållbarhetsinformation
167
Ericsson 2025
Bestyrkanderapport
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
Framtidsinriktade uttalanden
Denna årsredovisning innehåller framtidsinriktade uttalanden, inklu-
sive uttalanden om Bolagets aktuella syn på marknadens tillväxt,
framtida marknadsförhållanden, framtida händelser, finansiell ställ-
ning samt förväntat operativt och finansiellt resultat, särskilt informa-
tion om följande:
–
Potentiellt ytterligare ansvar av väsentlig betydelse till följd av tidi-
gare uppförande, inklusive anklagelser om tidigare verksamhet som
fortfarande är olösta eller okända i flera jurisdiktioner, inklusive Irak,
som fortfarande är föremål för pågående utredningar av Ericsson
och amerikanska myndigheter.
–
Risker relaterade till intern kontroll och styrning, inklusive risken att
ådra sig väsentligt ansvar i samband med interna kontroller avse-
ende betalningar till tredje parter utifrån ett tidigare agerande i flera
jurisdiktioner, inklusive Irak, som fortfarande är föremål för pågå-
ende utredningar av Ericsson och amerikanska myndigheter.
–
Risken att Ericssons och amerikanska myndigheters pågående
utredningar leder till att Ericsson eller amerikanska myndigheter når
slutsatsen att Bolagets tidigare agerande innefattade att göra eller
ha ansvar för att göra betalningar till en terroristorganisation eller
andra otillbörliga betalningar, vilket kan leda till ytterligare bety-
dande ansvar.
–
Risker relaterade till Bolagets löpande efterlevnad av skyldigheter
enligt det nationella säkerhetsavtal som ingicks i samband med
Ericssons förvärv av Vonage Holdings Corp. (Vonage), vilket kan
påverka Vonage-verksamheten negativt och ålägga Bolaget ytter-
ligare ansvar.
–
Ericssons mål, strategier, planeringsantaganden och operationella
eller finansiella resultatförväntningar.
–
Makroekonomiska förhållanden, inklusive inflationstryck och effek-
ter på kundinvesteringar, marknadsåterhämtning och tillväxt.
–
Pågående geopolitisk osäkerhet och handelsosäkerhet, inklusive
utmanande globala ekonomiska förhållanden samt införandet av
tullar och sanktioner.
–
Fortsatt tillväxt inom mobilkommunikation, framgången för
Ericssons befintliga och tilltänkta kundbas samt Ericssons förmåga
att upprätthålla Ericssons teknikledarskap.
–
Framgång med att implementera nyckelstrategier, däribland
förbättringar av lönsamheten, vara ledande inom 6G, tillvarata
5G-marknadens möjligheter, utnyttja möjligheter för nätverks-
API:er och företagsmarknaden, införandet av AI-teknologier i vissa
produkter, tjänster och processer, samt uppnå förväntade fördelar
från omstruktureringsaktiviteter.
–
Risker relaterade till cybersäkerhet och integritet, säkerhet och
datalokalisering.
–
Branschtrender, framtida kännetecken för och utveckling av mark-
nader där Ericsson verkar.
–
Risker med en global verksamhet, bland annat lagenliga och regu-
latoriska krav och osäkerheter samt ogynnsamma rättsprocesser
och juridiska tvister.
–
Ericssons framtida likviditet och lönsamhet, Ericssons finansiella
resurser, investeringar och kostnadsbesparingar samt risker relate-
rade till Bolagets finansiella ställning.
–
Förväntad efterfrågan på Ericssons befintliga och kommande pro-
dukter och tjänster, liksom planer på att lansera nya produkter och
tjänster, inklusive forsknings- och utvecklingskostnader.
–
Ericssons förmåga att leva upp till framtida planer och uppnå fram-
tida tillväxt.
–
Förväntade operativa och finansiella resultat av strategiska samar-
betsprojekt och joint ventures.
–
Risker i samband med förvärv och avyttringar som kan orsaka
störningar och ge upphov till betydande kostnader, inklusive Erics-
sons förmåga att framgångsrikt genomföra sådana transaktioner,
skydda värdet av förvärv i integrationsfasen eller uppnå det värde
som förväntas av ett förvärv.
–
Trender relaterade till Ericssons bransch, inklusive lagstiftning, kon-
kurrens och kundstruktur.
–
Hård konkurrens från befintliga konkurrenter och nya aktörer, bland
annat genom konsolidering av leverantörer.
–
Begränsat antal tredjepartsleverantörer, stora fleråriga avtal
med ett begränsat antal viktiga kunder samt konsolidering av
operatörerna.
–
Risker relaterade till immateriella rättigheter, nyckelmedarbetare
samt oförutsedda risker och störningar som orsakas av naturkrafter
eller människor.
–
Risker relaterade till miljö, samhällsansvar, bolagsstyrning, mång-
fald, rättvisa och inkludering samt affärsetik.
–
Andra faktorer som framgår av Ericssons handlingar som lämnas
till U.S. Securities and Exchange Commission (SEC), inklusive de
faktorer som beskrivs i denna rapport och som ingår i avsnittet Risk-
faktorer, som uppdaterats genom senare rapporter som inlämnats
till SEC.
Orden ”anse”, ”förvänta”, ”förutspå”, ”förutse”, ”förutsätta”, ”avse”,
”trolig”, ”beräknas”, ”kan”, ”skulle kunna”, ”planera”, ”uppskatta”,
”bedöma”, ”kommer att”, ”bör”, ”strävan”, ”ambition”, ”försöka”, ”poten-
tial”, ”målsättning”, ”fortsätta” eller, i förekommande fall, deras nega-
tiva versioner och varianter samt liknande ord eller uttryck används
för att identifiera framtidsriktade uttalanden. Alla uttalanden som
hänför sig till Bolagets strategi, framtida finansiella resultat, förvänt-
ningar, planer eller andra beskrivningar av framtida händelser eller
omständigheter, tillsammans med underliggande antaganden, utgör
framtidsinriktade uttalanden. Sådana uttalanden baseras på ledning-
ens förväntningar vid datumet för rapporten, såvida inte ett tidigare
datum anges, inklusive förväntningar baserade på information och
prognoser från tredje part som ledningen anser vara tillförlitliga.
168
Ericsson 2025
Framtidsinriktade uttalanden
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
Ericsson uppmärksammar investerare på att dessa uttalanden är
förenade med risker och osäkerheter, varav många är svåra att förutse
och generellt sett ligger utanför Ericssons kontroll, vilket kan medföra
att det faktiska resultatet kan skilja sig väsentligt och på ett negativt
sätt från det uttalade, indikerade eller beräknade resultat som framgår
av den framtidsinriktade informationen och de framtidsinriktade utta-
landena. Viktiga faktorer som kan påverka om och hur väl Ericssons
framtidsinriktade uttalanden kommer att förverkligas innefattar, men
är inte begränsade till, de faktorer som beskrivs i denna årsredovis-
ning, inklusive i avsnittet ”Riskfaktorer”. Dessa framtidsinriktade
uttalanden återspeglar Ericssons uppskattningar, antaganden och
förväntningar vid den tidpunkt när de gjordes, och i den mån de utgör
data från tredje part har Ericsson inte genomfört en oberoende kon-
troll av sådana data från tredje part, och avser inte heller att göra det.
Givet dessa risker och osäkerheter vill Ericsson varna läsare för
att fästa överdriven tillit vid sådana framtidsinriktade uttalanden.
Läsarna rekommenderas att noga granska och överväga de olika upp-
lysningar som lämnas i denna årsredovisning och i andra dokument
som Ericsson från tid till annan lämnar in till tillsynsmyndigheter och
som anger risker och osäkerheter som kan påverka Ericssons verk-
samhet. Om inget annat specifikt anges avspeglar framtidsinriktade
uttalanden i denna årsredovisning inte den potentiella inverkan från
avyttringar, samgåenden, förvärv eller andra företagsförvärv som inte
slutförts vid datumet för denna rapport. Ericsson avsäger oss uttryck-
ligen skyldighet att efter datumet för denna årsredovisning uppdatera
dessa framtidsinriktade uttalanden, liksom de uppskattningar och
antaganden som ligger till grund för dem, för att återspegla framtida
händelser eller förändrade förhållanden eller förändrade förvänt-
ningar eller att förväntade händelser inträffat, antingen som ett resul-
tat av ny information, framtida händelser eller annat, med undantag
för vad som krävs enligt tillämplig lagstiftning eller börsregler. Denna
årsredovisning innehåller webbplatser eller hänvisningar till ytterligare
företagsrapporter. Dessa är endast avsedda att ge inaktiva, textbase-
rade referenser.
Informationen på webbplatserna och i dessa rapporter är inte en
del av denna rapport och införlivas inte genom hänvisning i denna
rapport. Denna årsredovisning innehåller uttalanden som baseras på
hypotetiska scenarier och antaganden samt uppskattningar som är
föremål för en hög grad av osäkerhet, och dessa uttalanden ska inte
nödvändigtvis ses som representativa för nuvarande eller faktiska
risker eller resultat, eller som prognoser för förväntade risker eller resul-
tat. Dessutom kan historiska, aktuella och framtidsinriktade uttalan-
den avseende miljö och samhällsansvar baseras på standarder för att
mäta framsteg som fortfarande är under utveckling och på interna
kontroller och processer som kontinuerligt utvecklas. Även om vissa
frågor som diskuteras i denna årsredovisning kan vara väsentliga, ska
inte någon betydelse uppfattas, eller på annat sätt antas, som att de
nödvändigtvis når upp till den väsentlighetsnivå som används för att
uppfylla Ericssons rapporteringsskyldigheter för publika bolag enligt
USA:s federala värdepapperslagar och bestämmelser, även om rap-
porten använder orden ”väsentlig” eller ”väsentlighet”.
169
Ericsson 2025
Framtidsinriktade uttalanden
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
Femårsöversikt – Finansiell information
Definitioner av vissa finansiella termer finns i Alternativa nyckeltal och i Finansiella begrepp.
Femårsöversikt
2025
Förändring
2024
2023
2022
2021
Resultaträknings- och kassaflödesposter, SEK miljoner
Nettoomsättning
236 681
–5 %
247 880
263 351
271 546
232 314
Rörelseomkostnader
–82 298
–22 %
–105 436
–90 187
–83 030
–69 071
EBIT (förlust)
38 634
796 %
4 313
–20 326
27 020
31 780
Årets resultat
28 714
–
374
–26 104
19 112
22 980
Kassaflöde från rörelsen
32 954
–29 %
46 261
7 177
30 863
39 065
Ställning vid årets slut, SEK miljoner
Balansomslutning
279 223
–4 %
292 374
297 036
349 537
305 614
Materiella anläggningstillgångar
8 789
–17 %
10 545
12 195
14 236
13 580
Eget kapital hänförligt till Moderbolagets aktieägare
109 535
16 %
94 284
98 673
134 814
108 775
Innehav utan bestämmande inflytande
729
–
–1 301
–1 265
–1 510
–1 676
Nyckeltal per aktie
Resultat per aktie, före utspädning, SEK
8,53
–
0,01
–7,94
5,62
6,82
Resultat per aktie, efter utspädning, SEK
8,51
–
0,01
–7,94
5,62
6,81
Utdelning per aktie, SEK
1)
3,00
5 %
2,85
2,70
2,70
2,50
Antal utestående aktier (miljoner)
vid årets slut, före utspädning
3 333
0 %
3 333
3 330
3 330
3 330
i medeltal, före utspädning
3 333
0 %
3 332
3 330
3 330
3 329
i medeltal, efter utspädning
3 342
0 %
3 339
3 337
3 334
3 332
Övrig information, SEK miljoner
Investeringar i materiella anläggningstillgångar
2 630
12 %
2 340
3 297
4 477
3 663
Avskrivningar och nedskrivningar på materiella anläggningstillgångar
3 481
–16 %
4 143
4 934
4 388
3 872
Investering/aktivering/avyttring av immateriella tillgångar
–2 132
–
1 052
2 924
66 178
1 723
Avskrivningar och nedskrivningar av immateriella tillgångar
3 688
–81 %
19 313
36 374
3 638
2 820
Forsknings- och utvecklingskostnader
48 852
–9 %
53 514
50 664
47 298
42 074
i procent av nettoomsättningen
20,6 %
–
21,6 %
19,2 %
17,4 %
18,1 %
Alternativa nyckeltal (APM)
3)
Försäljningstillväxt justerad för jämförbara enheter och valutaeffekter
2 %
–
–5 %
–10 %
3 %
4 %
Bruttomarginal
47,6 %
–
44,1 %
38,6 %
41,7 %
43,4 %
Justerad bruttomarginal
48,1 %
–
44,9 %
39,6 %
41,8 %
43,5 %
EBIT-marginal
16,3 %
–
1,7 %
–7,7 %
10,0 %
13,7 %
Justerad EBIT-marginal
17,3 %
–
3,8 %
–5,2 %
10,1 %
13,9 %
Justerad EBIT-marginal exklusive nedskrivning av goodwill och
immateriella tillgångar
17,3 %
–
9,9 %
6,9 %
10,1 %
14,1 %
EBITA-marginal
17,1 %
–
8,9 %
5,7 %
10,7 %
14,3 %
Justerad EBITA-marginal
18,1 %
–
11,0 %
8,1 %
10,9 %
14,6 %
Omstruktureringskostnader, SEK miljoner
2 337
–53 %
5 012
6 521
399
549
Fritt kassaflöde före M&A, SEK miljoner
26 769
–33 %
40 034
–1 084
22 196
32 056
Fritt kassaflöde efter M&A, SEK miljoner
37 308
–6 %
39 723
–3 224
–29 492
32 115
Fritt kassaflöde före M&A i procent av nettoomsättningen
11,3 %
–
16,2 %
–0,4 %
8,2 %
13,8 %
Sysselsatt kapital, SEK miljoner
169 176
4 %
162 967
177 965
202 899
184 283
Avkastning på eget kapital
27,9 %
–
0,0 %
–22,7 %
15,4 %
23,2 %
Avkastning på sysselsatt kapital
2)
24,1 %
–
2,6 %
–10,8 %
13,9 %
18,9 %
Soliditet
39,5 %
–
31,8 %
32,8 %
38,1 %
35,0 %
Kapitalomsättningshastighet
2)
1,5
0%
1,5
1,4
1,4
1,4
Operativt rörelsekapital, SEK miljoner
11 435
–18 %
14 026
33 700
31 763
28 554
Bruttokassa, SEK miljoner
93 939
24 %
75 871
54 705
56 249
97 608
Nettokassa, SEK miljoner
61 236
62 %
37 830
7 832
23 319
65 777
Statistiska uppgifter vid årets slut
Antal anställda
88 826
–6 %
94 236
99 952
105 529
101 322
varav i Sverige
12 806
–5 %
13 420
13 977
14 481
14 183
Exportförsäljning från Sverige, SEK miljoner
134 341
1 %
133 339
125 242
153 833
140 898
1)
För 2025, enligt styrelsens förslag.
1)
Definitionen är uppdaterad 2025. Se avsnittet Alternativa nyckeltal.
3)
En avstämning av varje APM mot närmast avstämningsbara poster i de finansiella rapporterna för 2025 och fyra jämförelseår finns tillgänglig på sidorna 172–176.
170
Ericsson 2025
Femårsöversikt – Finansiell information
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
Femårsöversikt – Icke-finansiell information
För mer information, definitioner och detaljer, se hållbarhetsrapporten
1)
.
Femårsöversikt
2025
Förändring
2024
2023
2022
2021
Antal anställda
Anställda vid årets slut
88 826
–6 %
94 236
99 952
105 529
101 322
Medeltal anställda
89 425
–6 %
95 154
101 644
101 741
100 757
Anställda som lämnat företaget
11 526
–3 %
11 919
13 362
14 381
11 631
Anställda som börjat på företaget
6 116
–1 %
6 203
7 785
17 235
12 129
Anställda per ålderskategori
Under 25 år
2 %
–
3 %
3 %
4 %
3 %
25–35 år
25 %
–
27 %
29 %
30 %
31 %
36–45 år
37 %
–
36 %
35 %
34 %
34 %
46–55 år
24 %
–
23 %
23 %
23 %
23 %
Över 55 år
12 %
–
11 %
10 %
10 %
9 %
Andel kvinnor per medarbetarkategori
Alla anställda
27 %
–
27 %
26 %
26 %
25 %
Chefer
25 %
–
24 %
23 %
22 %
21 %
Högre chefer
2)
32 %
–
31 %
31 %
35 %
36 %
Koncernledningen
25 %
–
24 %
25 %
19 %
20 %
Styrelse
29 %
–
25 %
38 %
36 %
23 %
Hälsa och säkerhet
(antal)
Dödsfall – anställda
–
–
–
1
0
1
Dödsfall – icke anställda, andra arbetande och tredje parter
3
50 %
2
9
8
14
Incidenter med sjukfrånvaro – anställda
31
11 %
28
53
96
77
Incidenter med sjukfrånvaro – icke anställda och andra arbetande
29
–34 %
44
43
30
66
Energianvändning och energimix
3)
Total energianvändning i den egna verksamheten (GWh)
694
–8 %
752
750
794
753
Andel förnybar energi
66 %
–
62 %
64 %
59 %
52 %
Energiintensitet (GWh/nettoomsättning SEK miljarder)
2,9
–3 %
3,0
2,8
2,6
2,7
Avfall, insamlat elektronikavfall och vatten
Avfall genererat i den egna verksamheten (ton)
10 987
8 %
10 210
7 182
8 130
6 777
Andel återvunnet
71 %
–
70 %
48 %
47 %
67 %
Insamlat elektronikavfall (ton)
2 801
–28 %
3 872
3 869
4 825
5 389
Andel återvunnet eller återanvänt
99 %
–
98 %
94 %
97 %
96 %
Vattenförbrukning i den egna verksamheten (miljoner m
3)
0,85
–24 %
1,1
0,9
1,1
1,2
Utsläpp av växthusgaser (kiloton CO
2
e)
Direkta utsläpp – Scope 1
15
–12 %
17
27
38
38
Indirekta utsläpp – Scope 2 (marknadsbaserade)
24
–28 %
34
42
45
58
Andra indirekta utsläpp – Scope 3
4)
16 781
–10 %
18 713
31 783
30 844
28 023
Utsläppsintensitet (kiloton CO
2
e / nettoomsättning SEK miljoner)
Scope 1
0,06
–14 %
0,07
0,10
0,14
0,16
Scope 2, marknadsbaserad beräkning
0,11
–21 %
0,14
0,16
0,17
0,25
1)
Hållbarhetsrapporten ska ej betraktas som införlivad genom hänvisning genom de hänvisningar som görs här.
2)
Högre chefer definieras på sidan 123 i hållbarhetsrapporten. Jämförelsedata före 2023 baserades på en annan definition med endast marginell påverkan på redovisade utfall.
3)
Omfattningen av dessa nyckeltal har uppdaterats för att överensstämma med information som redovisas i hållbarhetsrapporten. Jämförelsedata har uppdaterats i enlighet med detta.
4)
För ytterligare information om inkluderade Scope 3-kategorier och Ericssons metodik för redovisning av växthusgaser, se avsnitt Klimatförändringar i hållbarhetsrapporten.
171
Ericsson 2025
Femårsöversikt – Icke-finansiell information
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
Alternativa nyckeltal
I detta avsnitt presenterar koncernen sina alternativa nyckeltal
(APM), vilka inte utgör fastställda mått för ekonomiska prestationer
enligt IFRS. Denna sektion innehåller en avstämning av de alter-
nativa nyckeltalen till den närmast avstämningsbara posten i de
finansiella rapporterna. Presentationen av alternativa nyckeltal har
begränsningar som analyshjälpmedel och ska inte betraktas isolerat
eller som ersättning för finansiella mått som upprättats enligt IFRS.
APMs redovisas för att förbättra investerarnas utvärdering
av pågående rörelseresultat, som hjälp vid prognos av kommande
perioder och för att möjliggöra en meningsfull jämförelse av resultat
mellan perioder.
Ledningen använder dessa alternativa nyckeltal bland annat för att
utvärdera löpande verksamhet jämfört med tidigare resultat, för intern
planering och prognoser samt för beräkning av viss prestationsrelate-
rad ersättning. Alternativa nyckeltal ska inte uppfattas som något som
ersätter resultaträknings- eller kassaflödesposter som är beräknande i
enlighet med IFRS.
Definitionen av Avkastning på sysselsatt kapital (ROCE) och
Kapitalomsättning (CTO) har uppdaterats och baseras på ett rull-
ande medelvärde snarare än ett genomsnitt av början och slutet
av perioden. Operativt rörelsekapital har lagts till som en APM och
ersätter Justerat rörelsekapital. Företaget anser att de uppdaterade
definitionerna bättre speglar de underliggande resultaten av
företagets verksamhet över tid.
De APMs som redovisas i denna årsredovisning kan skilja sig från
mått med liknande beteckningar som används av andra bolag.
Avkastning på sysselsatt kapital
MSEK
2025
2024
2023
2022
2021
EBIT (förlust)
38 634
4 313
–20 326
27 020
31 780
Sysselsatt kapital vid periodens början
162 967
177 965
202 899
184 283
161 990
Sysselsatt kapital vid slutet av första kvartalet
149 106
177 181
195 403
188 845
155 188
Sysselsatt kapital vid slutet av andra kvartalet
154 339
156 496
197 676
192 638
165 830
Sysselsatt kapital vid slutet av tredje kvartalet
165 737
153 610
170 926
204 257
172 020
Sysselsatt kapital vid periodens slut
169 176
162 967
177 965
202 899
184 283
Genomsnittligt sysselsatt kapital
160 265
165 644
188 974
194 584
167 862
Avkastning på sysselsatt kapital, %
24,1 %
2,6 %
–10,8 %
13,9 %
18,9 %
Definition
EBIT (förlust) dividerat med fempunktssnitt för sysselsatt kapital. Definitionen är
uppdaterad 2025. Tidigare perioder har uppdaterats i enlighet med detta.
Orsak till användning
Avkastning på sysselsatt kapital är ett mått på lönsamheten efter att hänsyn tagits till
hur mycket kapital som använts. En högre avkastning på sysselsatt kapital tyder på att
kapitalet används på ett effektivare sätt.
Avkastning på eget kapital
MSEK
2025
2024
2023
2022
2021
Årets resultat hänförligt till Moderbolagets aktieägare
28 428
20
–26 446
18 724
22 694
Genomsnittligt eget kapital
Eget kapital vid periodens början
94 284
98 673
134 814
108 775
86 674
Eget kapital vid periodens slut
109 535
94 284
98 673
134 814
108 775
Genomsnittligt eget kapital
101 910
96 479
116 744
121 795
97 725
Avkastning på eget kapital, %
27,9 %
0,0 %
–22,7 %
15,4 %
23,2 %
Definition
Årets resultat hänförligt till aktieägare i Moderbolaget i procent av genomsnittligt eget
kapital (baserat på beloppen per 1 januari och 31 december).
Orsak till användning
Avkastning på eget kapital är ett mått på lönsamhet i relation till bokfört värde på eget
kapital. Avkastning på eget kapital är ett mått på hur investeringarna används för att
generera ökade intäkter.
Bruttokassa
MSEK
2025
2024
2023
2022
2021
Kassa och likvida medel
43 926
43 885
35 190
38 349
54 050
Kortfristiga räntebärande placeringar
12 715
12 546
9 584
8 736
12 932
Långfristiga räntebärande placeringar
37 298
19 440
9 931
9 164
30 626
Bruttokassa
93 939
75 871
54 705
56 249
97 608
Definition
Kassa och likvida medel samt räntebärande placeringar (kort- och långfristiga).
Orsak till användning
Bruttokassa visar den totala tillgängliga kassan och räntebärande placeringar och
är en parameter för att beräkna nettokassan.
172
Ericsson 2025
Alternativa nyckeltal
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
EBIT-marginal/Justerad EBIT och Justerad EBIT-marginal/
Justerad EBIT och Justerad EBIT-marginal exklusive nedskrivning av goodwill och immateriella tillgångar
MSEK
2025
2024
2023
2022
2021
EBIT (förlust)
38 634
4 313
–20 326
27 020
31 780
Nettoomsättning
236 681
247 880
263 351
271 546
232 314
EBIT-marginal, %
16,3 %
1,7 %
–7,7 %
10,0 %
13,7 %
Omstruktureringskostnader
2 337
5 012
6 521
399
549
Justerad EBIT (förlust)
40 971
9 325
–13 805
27 419
32 329
Justerad EBIT-marginal, %
17,3 %
3,8 %
–5,2 %
10,1 %
13,9 %
Nedskrivning av goodwill och immateriella tillgångar
–
15 333
31 916
61
313
Justerad EBIT exklusive nedskrivning av goodwill och immateriella tillgångar
40 971
24 658
18 111
27 480
32 642
Justerad EBIT-marginal exklusive nedskrivning av goodwill och immateriella tillgångar, %
17,3 %
9,9 %
6,9 %
10,1 %
14,1 %
Definition
EBIT: Resultat före finansiella poster och inkomstskatt.
EBIT-marginal: EBIT i procent av nettoomsättningen.
Justerad EBIT: EBIT exklusive omstruktureringskostnader.
Justerad EBIT-marginal: Justerad EBIT i procent av nettoomsättningen.
Justerad EBIT exklusive nedskrivning av goodwill och immateriella tillgångar: EBIT
exklusive omstruktureringskostnader och nedskrivning av goodwill och immateriella
tillgångar.
Justerad EBIT-marginal exklusive nedskrivning av goodwill och immateriella tillgångar
i procent av nettoomsättningen.
Orsak till användning
EBIT-marginalen visar EBIT i procent av nettoomsättningen. EBIT-marginalen är ett
viktigt internt nyckeltal eftersom Bolaget anser att det ger den som läser de finansiella
rapporterna en bättre förståelse av utvecklingen av koncernens finansiella resultat
på både kort och lång sikt. Bolaget är av uppfattningen att justerad EBIT-marginal
exklusive nedskrivning av goodwill och immateriella tillgångar ger en rättvisande bild
av lönsamheten i den pågående verksamheten.
Bolaget bestämde sig för att ändra Justerad EBIT exklusive nedskrivning av goodwill
till att också exkludera nedskrivning av immateriella tillgångar. Jämförelseåren har
uppdaterats.
EBITA och EBITA-marginal /Justerad EBITA och Justerad EBITA-marginal
MSEK
2025
2024
2023
2022
2021
Årets resultat
28 714
374
–26 104
19 112
22 980
Inkomstskatt
9 588
2 215
2 785
5 497
6 270
Finansiella intäkter och kostnader, netto
332
1 724
2 993
2 411
2 530
Avskrivningar och nedskrivningar av förvärvade immateriella tillgångar
1 898
17 832
35 238
2 051
1 477
EBITA
40 532
22 145
14 912
29 071
33 257
Nettoomsättning
236 681
247 880
263 351
271 546
232 314
EBITA-marginal, %
17,1 %
8,9 %
5,7 %
10,7 %
14,3 %
Omstruktureringskostnader
2 337
5 012
6 521
399
549
Justerad EBITA
42 869
27 157
21 433
29 470
33 806
Justerad EBITA-marginal, %
18,1 %
11,0 %
8,1 %
10,9 %
14,6 %
Definition
EBITA: Resultat före räntor, inkomstskatt samt av- och nedskrivningar av förvärvade
immateriella tillgångar (inklusive goodwill).
EBITA-marginal: EBITA i procent av nettoomsättningen.
Justerad EBITA: EBITA exklusive omstruktureringskostnader.
Justerad EBITA-marginal: Justerad EBITA i procent av nettoomsättningen.
Orsak till användning
Av- och nedskrivningar av immateriella tillgångar är normalt icke kassa-
flödespåverkande poster i resultaträkningen. EBITA-marginalen ger en indikation
på det finansiella resultatet utan påverkan från förvärvade bolag. Koncernen är av
uppfattningen att justerad EBITA-marginal ger en rättvisande bild av lönsamheten i
den pågående verksamheten.
Dessutom lämnar Ericsson framåtblickande mål för justerad EBITA-marginal och fritt
kassaflöde före M&A i procent av nettoomsättningen, vilka är finansiella mått som inte
definieras enligt IFRS. Ericsson har inte lämnat några kvantitativa avstämningar av
dessa mål, mot de mest direkt jämförbara finansiella måtten som definieras enligt IFRS,
eftersom viss information som behövs för att stämma av dessa finansiella mått som
inte definieras enligt IFRS, med de mest jämförbara finansiella måtten som definieras
enligt IFRS, är beroende av specifika poster eller påverkan som ännu inte har fastställts,
omfattas av spärrar och föränderlighet vad gäller tidpunkt och belopp på grund av dess
karaktär, som ligger utanför Ericssons kontroll eller inte kan förutses, inklusive poster
och påverkan som förändringar i valutakurser, förvärv och avyttringar samt kostnader
som nedskrivningar eller förvärvsrelaterade kostnader. Således kan avstämningar
av dessa framåtblickande finansiella mått som inte definieras enligt IFRS mot de
närmast jämförbara finansiella måtten som definieras enligt IFRS inte göras utan
orimliga ansträngningar. Sådana icke tillgängliga poster kan avsevärt påverka våra
verksamhetsresultat och vår finansiella ställning.
Bruttomarginal/Justerat bruttoresultat/Justerad bruttomarginal
MSEK
2025
2024
2023
2022
2021
Bruttoresultat
112 668
109 365
101 602
113 295
100 749
Nettoomsättning
236 681
247 880
263 351
271 546
232 314
Bruttomarginal, %
47,6 %
44,1 %
38,6 %
41,7 %
43,4 %
Omstruktureringskostnader som ingår i kostnader för sålda varor och tjänster
1 277
2 046
2 802
195
273
Justerat bruttoresultat
113 945
111 411
104 404
113 490
101 022
Justerad bruttomarginal, %
48,1 %
44,9 %
39,6 %
41,8 %
43,5 %
Definition
Bruttomarginal: Bruttoresultat i procent av nettoomsättningen.
Justerat bruttoresultat: Bruttoresultat exklusive omstruktureringskostnader
Justerad bruttomarginal: Justerat bruttoresultat i procent av nettoomsättningen.
Orsak till användning
Bruttomarginalen visar skillnaden mellan nettoomsättning och kostnad för sålda
varor i procent av nettoomsättningen. Bruttomarginalen påverkas av flertalet faktorer,
exempelvis affärsmix, andel tjänster, prisutveckling och kostnadsminskningar.
Bruttomarginalen är ett viktigt internt mått, och detta mått redovisas även i
resultaträkningen, eftersom Bolaget anser att det ger den som läser de finansiella
rapporterna en bättre förståelse av utvecklingen av koncernens verksamhet. Bolaget
anser att bruttomarginalen exklusive omstruktureringskostnader ger en rättvisande bild
av lönsamheten i den pågående verksamheten.
173
Ericsson 2025
Alternativa nyckeltal
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
Fritt kassaflöde före M&A/Fritt kassaflöde efter M&A/Fritt kassaflöde före M&A (% av nettoomsättning)
MSEK
2025
2024
2023
2022
2021
Kassaflöde från rörelsen
32 954
46 261
7 177
30 863
39 065
Kapitaliserade utgifter och övriga investeringar (exklusive M&A)
Investeringar i materiella anläggningstillgångar
–2 630
–2 340
–3 297
–4 477
–3 663
Försäljning av materiella anläggningstillgångar
192
116
163
249
115
Balanserade utvecklingskostnader
–1 138
–1 300
–2 173
–1 720
–962
Övriga investeringar
1)
–493
–211
–97
–126
–131
Återbetalning av leasingskulder
–2 116
–2 492
–2 857
–2 593
–2 368
Fritt kassaflöde före M&A
26 769
40 034
–1 084
22 196
32 056
Förvärv av dotterbolag och verksamheter
–879
–397
–1 515
–51 995
–389
Avyttring av dotterbolag och verksamheter
11 418
86
–625
307
448
Fritt kassaflöde efter M&A
37 308
39 723
–3 224
–29 492
32 115
Nettoomsättning
236 681
247 880
263 351
271 546
232 314
Fritt kassaflöde före M&A i procent av nettoomsättningen, %
11,3 %
16,2 %
–0,4 %
8,2 %
13,8 %
1)
Övriga investeringar ingår i posten Övriga investeringsaktiviteter i koncernens kassaflödesanalys i sammandrag. Skillnaderna avser förändringar i övriga räntebärande tillgångar vilka inte ingår i definitionen
av Fritt kassaflöde.
Definition
Fritt kassaflöde före M&A: Kassaflöde från rörelsen efter kapitaliserade utgifter (netto),
övriga investeringar och återbetalning av leasingskulder (exklusive M&A).
Fritt kassaflöde efter M&A: Kassaflöde från rörelsen efter kapitaliserade utgifter (netto),
övriga investeringar och återbetalning av leasingskulder.
Fritt kassaflöde före M&A i procent av nettoomsättningen.
Orsak till användning
Fritt kassaflöde före M&A representerar den kassa som koncernen genererar efter
kapitaliserade utgifter, övriga investeringar och återbetalning av leasingskulder. Bolaget
är av uppfattningen att fritt kassaflöde före M&A är ett bra sätt att visa kassaflöden
skapade av koncernen som kan användas för att expandera verksamheten, investera
i dotterbolag, betala utdelningar och minska skulder.
Fritt kassaflöde efter M&A representerar den kassa som koncernen genererar
efter kapitaliserade utgifter, övriga investeringar, återbetalning av leasingskulder och
förvärv/avyttringar av dotterbolag. Bolaget är av uppfattningen att fritt kassaflöde efter
M&A är ett bra sätt att visa kassaflöden skapade av koncernen som kan användas för
att expandera verksamheten, betala utdelningar och minska skulder.
Fritt kassaflöde före M&A i procent av nettoomsättningen används av Bolaget som
ett av de långsiktiga målen, eftersom det reflekterar Bolagets förmåga att konvertera
nettoomsättning till fria kassaflöden.
Försäljningstillväxt justerad för jämförbara enheter och valutaeffekter
MSEK
2025
2024
2023
2022
2021
Nettoomsättning
236 681
247 880
263 351
271 546
232 314
Förvärv/avyttringar
–
–
–9 048
–7 015
–1 201
Netto valutaeffekter
13 869
3 277
–9 421
–25 968
11 607
Jämförbar nettoomsättning exklusive valutaeffekter
250 550
251 157
244 882
238 563
242 720
Jämförbar nettoomsättning justerad för förvärvad/avyttrad verksamhet
246 441
263 351
271 373
232 314
232 390
Försäljningstillväxt justerad för jämförbara enheter och valutaeffekter, %
2 %
–5 %
–10 %
3 %
4 %
Definition
Försäljningstillväxt justerad för påverkan av förvärv och avyttringar samt valutaeffekter.
Även kallad organisk försäljningstillväxt.
Orsak till användning
Ericssons rapporteringsvaluta är SEK medan de totala intäkterna i huvudsak är i andra
valutor. Rapporterad försäljningstillväxt är beroende av att växelkursen mellan SEK och
andra valutor fluktuerar, och dessutom kan förvärvad eller avyttrad verksamhet påverka
rapporterad nettoomsättning. Försäljningstillväxt justerad för jämförbara enheter och
valutaeffekter visar den underliggande försäljningsutvecklingen utan
dessa effekter.
Kapitalomsättningshastighet
MSEK
2025
2024
2023
2022
2021
Nettoomsättning
236 681
247 880
263 351
271 546
232 314
Sysselsatt kapital vid periodens början
162 967
177 965
202 899
184 283
161 990
Sysselsatt kapital vid slutet av första kvartalet
149 106
177 181
195 403
188 845
155 188
Sysselsatt kapital vid slutet av andra kvartalet
154 339
156 496
197 676
192 638
165 830
Sysselsatt kapital vid slutet av tredje kvartalet
165 737
153 610
170 926
204 257
172 020
Sysselsatt kapital vid periodens slut
169 176
162 967
177 965
202 899
184 283
Genomsnittligt sysselsatt kapital
160 265
165 644
188 974
194 584
167 862
Kapitalomsättningshastighet (gånger)
1,5
1,5
1,4
1,4
1,4
Definition
Nettoomsättning dividerat med fempunktssnitt för sysselsatt kapital. Definitionen är
uppdaterad 2025. Tidigare perioder har uppdaterats i enlighet med detta.
Orsak till användning
Omsättningshastighet i sysselsatt kapital beskriver hur effektivt investeringskapital
används för att generera intäkter.
174
Ericsson 2025
Alternativa nyckeltal
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
Nettokassa
MSEK
2025
2024
2023
2022
2021
Kassa och likvida medel
43 926
43 885
35 190
38 349
54 050
+ Kortfristiga räntebärande placeringar
12 715
12 546
9 584
8 736
12 932
+ Långfristiga räntebärande placeringar
37 298
19 440
9 931
9 164
30 626
– Kortfristig upplåning
3 538
6 137
17 655
5 984
9 590
– Långfristig upplåning
29 165
31 904
29 218
26 946
22 241
Nettokassa
61 236
37 830
7 832
23 319
65 777
Definition
Kassa och likvida medel samt räntebärande placeringar (kort- och långfristiga) minus
upplåning (kort- och långfristig).
Orsak till användning
En positiv nettokassa är ett av Bolagets kapitalmål. Detta skapar det ekonomiska
handlingsutrymme och oberoende som krävs för att bedriva verksamhet och hantera
variationer i behovet av rörelsekapital.
Operativt rörelsekapital
MSEK
2025
2024
2023
2022
2021
Varulager
23 451
27 125
36 073
45 846
35 164
Kontraktstillgångar
7 333
6 924
7 999
9 843
10 506
Kundfordringar
40 327
44 151
42 215
48 413
45 399
Kortfristig kundfinansiering
852
4 332
5 570
4 955
2 719
Långfristig kundfinansiering
238
190
1 347
415
568
Förskott till leverantörer
1)
46
47
128
473
426
Förutbetalda kostnader
1)
2 390
2 659
2 552
2 506
2 290
Minus: Kontraktsskulder
36 867
41 229
34 416
42 251
32 834
Minus: Leverantörsskulder
26 335
30 173
27 768
38 437
35 684
Operativt rörelsekapital
11 435
14 026
33 700
31 763
28 554
1)
Del av Övriga kortfristiga fordringar i koncernens balansräkning.
Soliditet
MSEK
2025
2024
2023
2022
2021
Totalt eget kapital
110 264
92 983
97 408
133 304
107 099
Totala tillgångar
279 223
292 374
297 036
349 537
305 614
Soliditet, %
39,5 %
31,8 %
32,8 %
38,1 %
35,0 %
Definition
Lager, kontraktstillgångar, kundfordringar, kundfinansiering (kortfristig och långfristig),
förskott till leverantörer och förutbetalda kostnader minus kontraktsskulder och
leverantörsskulder.
Orsak till användning
På grund av behovet av att optimera kassagenerering för att skapa värde för Ericssons
aktieägare, fokuserar ledningen på rörelsekapital och att minska ledtiderna mellan
orderingång och erhållen betalning.
Definition
Totalt eget kapital i procent av totala tillgångar.
Orsak till användning
Detta ger det ekonomiska handlingsutrymme och oberoende som krävs för att bedriva
verksamhet och hantera variationer i behovet av rörelsekapital samt dra nytta av
affärsmöjligheter.
175
Ericsson 2025
Alternativa nyckeltal
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
Sysselsatt kapital
MSEK
2025
2024
2023
2022
2021
Balansomslutning
279 223
292 374
297 036
349 537
305 614
Minus: Icke räntebärande avsättningar och skulder
Långfristiga avsättningar
2 993
3 511
4 927
3 959
3 722
Uppskjutna skatteskulder
152
1 295
3 880
4 784
884
Övriga långfristiga skulder
1 292
996
755
745
1 587
Kortfristiga avsättningar
5 691
8 204
6 779
7 629
5 782
Kontraktsskulder
36 867
41 229
34 416
42 251
32 834
Leverantörsskulder
26 335
30 173
27 768
38 437
35 684
Aktuella skatteskulder
2 679
3 322
3 561
2 640
2 917
Övriga kortfristiga skulder
34 038
40 677
36 985
46 193
37 921
Sysselsatt kapital
169 176
162 967
177 965
202 899
184 283
Definition
Balansomslutning minus icke räntebärande avsättningar och skulder (vilket inkluderar
långfristiga avsättningar, uppskjutna skatteskulder, kontraktsskulder, övriga långfristiga
skulder, kortfristiga avsättningar, leverantörsskulder, aktuella skatteskulder och övriga
kortfristiga skulder).
Orsak till användning
Sysselsatt kapital är värdet på de tillgångar i balansräkningen som bidrar till att
generera intäkter och vinst. Det används även för beräkning av avkastning på
sysselsatt kapital.
176
Ericsson 2025
Alternativa nyckeltal
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
Ericssonaktien
Börshandel
Telefonaktiebolaget LM Ericsson (Moder-
bolaget) A- och B-aktier (Ericssonaktier) är
noterade på Nasdaq Stockholm. B-aktierna
handlas i form av American Depositary
Shares (ADS) på Nasdaq New York, bestyrkta
av American Depositary Receipts (ADR),
under symbolen ERIC. En ADS representerar
en B-aktie.
Under 2025 omsattes cirka 1,6 (1,9)
miljarder B-aktier på Nasdaq Stockholm
och cirka 4,5 (4,2) miljarder ADS i USA (inkl.
Nasdaq New York). Totalt 6,1 (6,1) miljarder
Ericsson B-aktier omsattes således på börs-
erna i Stockholm och i USA. Enligt Nasdaq
minskade handeln i Ericssonaktier med cirka
–16 % på Nasdaq Stockholm och ökade med
cirka 7 % i USA jämfört med 2024.
Totala omsättningen för Ericsson B-aktien
på samtliga handelsplatser ökat under de
senaste fem åren, från 7,4 miljarder aktier år
2021 till 11,3 miljarder aktier år 2025. Över
samma period har handeln av Ericsson ADS i
USA ökat från 1,6 miljarder ADS 2021 till 4,5
miljarder ADS 2025.
Ericssonaktien
Aktie-/ADS-noteringar
Nasdaq Stockholm
Nasdaq New York
Aktiedata
Totalt antal utfärdade aktier
3 371 351 735
varav A-aktier,
med en röst vardera
1)
261 755 983
varav B-aktier, med en tiondels
röst vardera
1)
3 109 595 752
Ericssons egna B-aktier
38 002 276
Kvotvärde
SEK 5,00
Marknadsvärde per den
31 december 2025
SEK 305 miljarder
ICB (Industry Classification
Benchmark)
9 500
1)
A- och B-aktier medför samma rätt till andel i Bolagets
tillgångar och resultat.
Tickersymboler
Nasdaq Stockholm
ERIC A/ERIC B
Nasdaq New York
ERIC
Bloomberg Nasdaq Stockholm
ERICA:SS/ERICB:SS
Bloomberg Nasdaq
ERIC:US
Reuters Nasdaq Stockholm
ERICa.ST/ERICb.ST
Reuters Nasdaq
ERIC.O
Förändring i antal aktier och aktiekapital 2021–2025
Antal utestående aktier
Aktiekapital (SEK)
2021
31 december
3 334 151 735
16 670 758 678
2022
31 december
3 334 151 735
16 670 758 678
2023
2 maj, nyemission (C-aktier, senare konverterade till B-aktier)
1)
10 000 000
50 000 000
2023
31 december
3 344 151 735
16 720 758 678
2024
2 maj, nyemission (C-aktier, senare konverterade till B-aktier)
2)
4 100 000
20 500 000
2024
31 december
3 348 251 735
16 741 258 678
2025
5 maj, nyemission (C-aktier, senare konverterade till B-aktier)
3)
23 100 000
115 500 000
2025
31 december
3 371 351 735
16 856 758 678
1)
Årsstämman 2023 beslöt att emittera 10 000 000 C-aktier för de långsiktiga rörliga ersättningsprogrammen LTV II 2023, LTV 2022 och LTV 2021 för Ericssons högre chefer. Enligt ett bemyndigande från
årsstämman, beslöt styrelsen att återköpa aktierna från nyemissionen, vilka sedan konverterades till B-aktier. Kvotvärdet på de återköpta aktierna
var SEK 5,00, totalt SEK 50 miljoner, vilket representerar mindre än 0,3 % av aktiekapitalet. Inköpskostnaden var ungefär SEK 50,2 miljoner.
2)
Årsstämman 2024 beslutade om emission av 4,1 miljoner C-aktier för det långsiktiga rörliga ersättningsprogrammet (LTV) I 2023 för Ericssons ledning och högre chefer. I enlighet
med mandat från årsstämma beslutade styrelsen att återköpa de nyemitterade aktierna, som sedan omvandlades till B-aktier. Kvotvärdet av de återköpta aktierna var SEK 5,00 per aktie, eller totalt
SEK 20,5 miljoner, vilket motsvarar cirka 0,1 % av aktiekapitalet. Anskaffningskostnaden uppgick till SEK 20,7 miljoner.
3)
Årsstämman 2025 beslutade om emission av 23,1 miljoner C-aktier för det långsiktiga rörliga ersättningsprogrammet LTV 2025 och LTV 2024 för Ericssons högre chefer. I enlighet med mandat från års-
stämma beslutade styrelsen att återköpa de nyemitterade aktierna, som sedan omvandlades till B-aktier. Kvotvärdet av de återköpta aktierna var SEK 5,00 per aktie, eller totalt SEK 115,5 miljoner, vilket
motsvarar cirka 0,7 % av aktiekapitalet. Anskaffningskostnaden uppgick till SEK 115,7 miljoner.
Aktiebaserade nyckeltal
2025
2024
2023
2022
2021
Resultat per aktie efter utspädning, SEK
1)
8,51
0,01
–7,94
5,62
6,81
Utdelning per aktie, SEK
2)
3,00
2,85
2,70
2,70
2,50
Totalavkastning, %
4
47
8
–36
4
P/E-tal
11
14 962
–8
11
15
1)
Beräknat på genomsnittligt antal utestående aktier efter utspädning.
2)
För 2025 enligt styrelsens förslag.
Definitioner av finansiella termer inklusive en beskrivning av alternativa nyckeltal finns i kapitlen Ordlista och Finansiella begrepp.
0
2 000
4 000
6 000
8 000
10 000
12 000
2025
2024
2023
2022
2021
Aktiehandel på olika marknads-
platser (B-aktier och ADS)
Antal aktier, miljoner
Nasdaq Stockholm
USA
Övriga
Källa: Nasdaq
177
Ericsson 2025
Ericssonaktien
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
Aktie- och ADS-priser
Aktiekurser på aktiens huvudsakliga handelsplats
– Nasdaq Stockholm
Tabellerna visar högsta och lägsta aktiekurser för Ericssons A- och
B-aktier för de angivna tidsperioderna enligt vad som rapporterats
av Nasdaq Stockholm. Handeln på börsen stänger normalt kl. 17.30
på bankdagar. Förutom den officiella handeln förekommer även
handel utanför börsen och på alternativa handelsplatser under
normala öppettider för handel, och även efter kl. 17.30.
Nasdaq Stockholm publicerar dagligen en officiell kurslista med
information om volymen av genomförda transaktioner för varje
noterad aktie tillsammans med dagens högsta och lägsta kurs. Den
officiella kurslistan speglar information om kurser och volymer för
handel som genomförts av börsmedlemmarna.
Aktiekurser på Nasdaq New York – ADS
Tabellerna visar högsta och lägsta aktiekurser för Ericssons ADS
på Nasdaq New York för de angivna tidsperioderna. Noteringarna
på Nasdaq New York representerar priser mellan handlare exklusive
ställda köp- och säljpriser samt courtage, och representerar inte
nödvändigtvis faktiska transaktioner.
Aktiekurser på Nasdaq Stockholm
SEK
2025
2024
2023
2022
2021
A-aktien, sista handelsdag
90,50
89,80
63,80
66,00
100,20
A-aktien, högsta (3 nov 2025)
98.80
92,20
73,00
118,40
128,80
A-aktien, lägsta (7 apr 2025)
66,10
54,20
50,00
63,50
91,90
B-aktien, sista handelsdag
90,60
89,88
63,11
60,90
99,79
B-aktien, högsta (3 nov 2025)
98,56
92,34
68,50
117,32
121,80
B-aktien, lägsta (7 apr 2025)
65,94
53,02
48,53
58,81
91,00
Källa: Nasdaq Stockholm
Aktiekurser på Nasdaq New York
USD
2025
2024
2023
2022
2021
ADS, sista handelsdag
9,65
8,08
6,30
5,84
10,87
ADS, högsta (30 okt/3 nov 2025)
10,35
8,62
6,43
12,78
15,32
ADS, lägsta (7 apr/9 apr 2025)
6,64
4,77
4,33
5,16
9,93
Källa: Nasdaq New York
Aktiekurser Nasdaq Stockholm och Nasdaq New York
Nasdaq Stockholm
Nasdaq New York
SEK per A-aktie
SEK per B-aktie
USD per ADS
1)
Period
Högsta
Lägsta
Högsta
Lägsta
Högsta
Lägsta
Högsta och lägsta aktiekurs per år
2021
128,80
91,90
121,80
91,00
15,32
9,93
2022
118,40
63,50
117,32
58,81
12,78
5,16
2023
73,00
50,00
68,50
48,53
6,43
4,33
2024
92,20
54,20
92,34
53,02
8,62
4,77
2025
98,80
66,10
98,56
65,94
10,35
6,64
Högsta och lägsta aktiekurs per kvartal
2024 Första kvartalet
67,00
55,20
65,33
54,88
6,28
5,20
2024 Andra kvartalet
67,30
54,20
67,10
53,02
6,34
4,77
2024 Tredje kvartalet
80,30
65,00
79,04
64,58
7,83
6,12
2024 Fjärde kvartalet
92,20
75,00
92,34
74,72
8,62
7,31
2025 Första kvartalet
98,00
77,50
97,68
77,34
8,90
7,35
2025 Andra kvartalet
85,90
66,10
85,94
65,94
9,00
6,64
2025 Tredje kvartalet
83,00
70,10
82,36
69,90
8,64
7,16
2025 Fjärde kvartalet
98,80
77,50
98,56
77,50
10,35
8,12
Högsta och lägsta aktiekurs per månad
Augusti 2025
77,00
70,10
76,82
69,90
7,99
7,87
September 2025
78,60
72,60
78,58
72,52
8,38
8,27
Oktober 2025
96,80
77,50
96,76
77,50
10,35
10,09
November 2025
98,80
90,00
98,56
88,88
10,35
9,60
December 2025
91,80
88,70
91,68
88,58
9,82
9,65
Januari 2026
99,10
84,50
99,00
84,56
11,22
9,21
1)
En ADS = 1 B-aktie.
Källa: Nasdaq Stockholm och Nasdaq New York
178
Ericsson 2025
Ericssonaktien
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
Aktieägare
Den 31 december 2025 hade Moderbolaget 371 385 aktieägare
registrerade hos Euroclear Sweden AB (Sveriges värdepapperscentral),
varav 788 med adress i USA. Enligt information från Bolagets depå-
bank, Deutsche Bank, fanns det 267 084 867 ADS (American Deposi-
tary Shares) utestående per den 31 december 2025, och 2 443 regist-
rerade innehavare av ADS. Ett stort antal av Ericssons ADS förvaltas
av banker, mäklare och/eller förvaltare för kunders räkning. Den 14
januari 2026 fanns 233 362 sådana konton.
Enligt tillgängliga uppgifter ägdes i slutet av 2025 cirka 88 % av
A-och B-aktierna av svenska och utländska institutioner. Bolagets
stora aktieägare har ingen annan rösträtt än övriga aktieägare, som
äger samma aktieslag. Så vitt Ericsson känner till ägs eller kontrolleras
Bolaget ej direkt eller indirekt av något annat bolag, av någon utländsk
regering eller av några fysiska eller juridiska personer, ensamma eller i
förening.
Tabellen nedan visar det totala antalet aktier i Moderbolaget som
ägdes av ledande befattningshavare och styrelseledamöter (inklusive
suppleanter för arbetstagarrepresentanter och innehav som ägdes av
makar, mindreåriga barn, samt innehav i privata bolag, i förekommande
fall) den 31 december 2025.
Ledande befattningshavare och styrelseledamöter, aktieinnehav
Antal
A-aktier
Antal
B-aktier
Rösträtter,
procent
Ledande befattningshavare och
styrelseledamöter (31 personer)
0
3 126 672
0,05 %
För enskilda individers innehav, se Bolagsstyrningsrapporten.
Antal aktier
1)
Innehav
Antal
aktieägare
Antal
A-aktier
Antal
B-aktier
Andel
aktiekapital
Andel
röster
Marknadsvärde,
MSEK
1–500
294 708
1 255 698
36 345 242
1,12 %
0,85 %
3 407
501–1 000
33 690
866 761
24 589 701
0,76 %
0,58 %
2 306
1 001–5 000
34 652
2 505 797
72 877 454
2,24 %
1,71 %
6 829
5 001–10 000
4 610
956 510
32 171 413
0,98 %
0,73 %
3 001
10 001–15 000
1 294
366 061
15 585 125
0,47 %
0,34 %
1 445
15 001–20 000
589
308 759
10 182 621
0,31 %
0,23 %
950
20 001–
1 842
255 495 596
2 917 384 135
94,11 %
95,55 %
287 437
Totalt 31 december 2025
2)
371 385
261 755 983
3 109 595 752
100 %
100 %
305 377
1)
Källa: Euroclear.
2)
Inkluderar en förvaltardifferens om 460 861 aktier.
Följande tabell visar aktieinformation per den 31 december 2025 avseende de 15 största aktieägarna, i rangordning efter röstetal samt deras
totala andel röster i procent per den 31 december 2025, 2024 och 2023.
De största ägarnas aktieinnehav per den 31 december 2025 samt total andel röster i procent per den 31 december 2025, 2024 och 2023
Person eller organisation
1)
Antal A-aktier
Av totalt
antal A-aktier
procent
Antal B-aktier
Av totalt
antal B-aktier
procent
Procent av
totalt antal
A+B-aktier
2024
Rösträtter,
procent
2023
Rösträtter,
procent
2022
Rösträtter,
procent
Investor AB
120 762 803
46,14
213 729 738
6,87
9,92
24,82
24,52
23,75
AB Industrivärden
86 052 615
32,88
1 000 000
0,03
2,58
15,04
15,10
15,11
AMF Tjänstepension AB och AMF Fonder
20 650 000
7,89
87 231 343
2,81
3,20
5,13
5,00
4,52
BlackRock Institutional Trust Company, N.A.
0
0,00
137 868 481
4,43
4,09
2,41
2,41
2,42
The Vanguard Group, Inc.
1 161 057
0,44
106 223 709
3,42
3,19
2,06
1,97
1,90
Cevian Capital
339 228
0,13
106 833 362
3,44
3,18
1,92
2,73
2,73
Fidelity International
0
0,00
106 465 638
3,42
3,16
1,86
2,32
3,56
Hotchkis and Wiley Capital Management, LLC
0
0,00
96 401 190
3,10
2,86
1,68
2,04
2,49
Swedbank Robur Fonder AB (EX Folksam)
7 977
0,00
93 142 444
3,00
2,76
1,63
1,64
1,88
Acadian Asset Management LLC
0
0,00
72 785 149
2,34
2,16
1,27
0,85
0,02
DNB Asset Management AS
11 927
0,00
62 477 127
2,01
1,85
1,09
1,06
1,86
Handelsbanken Kapitalförvaltning AB
21 012
0,01
59 091 460
1,90
1,75
1,04
1,16
1,12
State Street Investment Management (US)
2 697
0,00
51 927 102
1,67
1,54
0,91
0,93
0,94
SEB Investment Management AB
0
0,00
51 696 942
1,66
1,53
0,90
0,66
0,61
Norges Bank Investment Management
(NBIM)
1 352 211
0,52
35 633 510
1,15
1,10
0,86
0,80
0,71
Others
31 394 456
11,99
1 827 088 557
58,76
55,13
37,38
36,80
36,40
Totalt
261 755 983
100
3 109 595 752
100
100
100
100
100
1)
Källa: Nasdaq.
Geografisk fördelning av aktiekapital inklusive privata
aktieägare och Ericssons egna B-aktier
Kapitalandel
2025
2024
Sverige
41,40 %
40,87 %
USA
25,50 %
27,75 %
Storbritannien
9,99 %
9,62 %
Norge
4,13 %
4,20 %
Danmark
1,24 %
1,23 %
Övriga länder
17,74 %
16,33 %
Källa: Nasdaq
Aktieägare, fördelning typ av ägare
Procentuellt ägande (röster)
2025
2024
Svenska institutioner
58,66 %
58,79 %
varav:
– Investor AB
– Industrivärden AB
– AMF Tjänstepension
och AMF Fonder
24,82 %
15,04 %
5,13 %
24,52 %
15,10 %
5,00 %
Utländska institutioner
29,31 %
28,61 %
Privata svenska investerare
5,07 %
5,11 %
Övriga
6,97 %
7,50 %
Källa: Nasdaq
179
Ericsson 2025
Ericssonaktien
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
–10
–8
–6
–4
–2
0
2
4
6
8
10
2025
2024
2023
2022
2021
5,62
6,81
8,51
0,01
–7,94
Resultat per aktie, efter utspädning
SEK
Resultat per aktie, efter utspädning
0,0
0,5
1,0
1,5
2,0
2,5
3,0
2025
2024
2023
2022
2021
3,00
2,85
2,70
2,70
2,50
Utdelning per aktie
SEK
Utdelning per aktie
1)
För 2025 enligt styrelsens förslag.
Kursutveckling
Ericssons marknadsvärde ökade med 1,5 % under 2025 till SEK 305 miljarder,
från SEK 301 miljarder 2024 (vilket motsvarar en ökning med 42,3 % jämfört med 2023).
År 2025 ökade jämförelseindex, OMX Stockholm 30, på Nasdaq Stockholm med 16,1 %,
Nasdaq-börsens kompositindex ökade med 20,4 % och S&P 500 Index ökade med 16,4 %.
Aktieomsättning och kursutveckling, Nasdaq Stockholm
A-aktier, SEK
tusental omsatta
aktier per månad
Total volym (A) tusental per månad
Slutkurs (A) i SEK
(A) OMX30 (i SEK) baserat på startdatum 2021
0
1 000
2 000
3 000
26 000
//
2021
2022
2023
2024
2025
0
50
100
150
200
B-aktier, SEK
tusental omsatta
aktier per månad
Total volym (B) tusental per månad
Slutkurs (B) i SEK
(B) OMX30 (i SEK) baserat på startdatum 2021
Volymen avser endast handel på Nasdaq Stockholm.
0
100 000
200 000
300 000
400 000
2021
2022
2023
2024
2025
0
40
80
120
160
Aktieomsättning och kursutveckling, Nasdaq New York
ADS-aktier, USD
tusental omsatta
aktier per månad
Total volym (ADS) tusental per månad
Slutkurs (B) i USD
S&P500 (i USD) baserat på startdatum 2021
0
200 000
400 000
600 000
800 000
1 000 000
2021
2022
2023
2024
2025
0
5
10
15
20
25
180
Ericsson 2025
Ericssonaktien
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
Telefonaktiebolaget LM Ericssons årsstämma
2026 kommer att hållas tisdagen den 31
mars 2026 kl. 14:00 i Bolagets lokaler: ”Open
Box”, Grönlandsgatan 8, Kista/Stockholm.
Aktieägare har också möjlighet att utöva sin
rösträtt genom poströstning före årsstämman.
Information om anmälan och meddelande
om deltagande, hur aktieägarna kommer att
kunna utöva sin rösträtt samt delta genom
ombud och assistenter finns i kallelsen till års-
stämman. Information finns också tillgänglig
på Bolagets webbplats www.ericsson.com.
Kapitalallokering
Ericssons styrelse har under 2025 utfört en
genomgång av prioriteringar kopplade till
bolagets kapitalallokering och balansräkning.
Genomgången har resulterat i uppdat-
erade nyckelprinciper för kapitalallokering,
vilka är: (1) bibehålla teknikledarskap och
säkerställa starkt kundförtroende genom fort-
satta FoU-investeringar, även under perioder
med ökad volatilitet på marknaden eller låg
visibilitet, (2) stabila till progressiva ordinarie
utdelningar, (3) selektiva inorganiska invest-
eringar som kompletterar befintlig produkt-
portfölj och/eller marknadsnärvaro samt (4)
säkerställa kapitaldisciplin genom att åter-
föra överskott till aktieägarna.
Ericsson strävar efter en solid nettokassa
över tid för att säkerställa den främsta prior-
iteten teknikledarskap och starkt kundför-
troende, även under perioder med ökad
volatilitet på marknaden eller låg visibilitet.
Dessutom är Ericsson beslutna att ha kredit-
betyget ”kreditvärdig”.
Aktieägarinformation
Baserat på granskningen och helårsresult-
atet 2025, och i linje med de uppdaterade
principerna för kapitalallokering, har styrelsen
dragit slutsatsen att det finns överskotts-
kapital som är tillgängligt för återföring till
aktieägarna.
Styrelsen föreslår årsstämman en ord-
inarie utdelning till aktieinnehavare om
SEK 3,00 (2,85) per aktie för räkenskapsåret
2025. Utdelningen föreslås utbetalas i två
delar, SEK 1,50 per aktie med 2 april 2026
som avstämningsdatum och SEK 1,50 per
aktie med 29 september 2026 som avstäm-
ningsdatum. Om årsstämman godkänner
utdelningen förväntas utbetalningarna göras
9 april 2026 och 2 oktober 2026. Den före-
slagna utdelningen tar hänsyn till resultatet
för 2025, balansräkningen, framtida affärs-
planer samt förväntad ekonomisk utveckling.
För Moderbolagets innehav av egna B-aktier
utgår ingen utdelning.
Ericssons styrelse föreslår dessutom års-
stämman att bemyndiga styrelsen att initiera
ett aktieåterköpsprogram, varvid återköpen
förväntas inledas efter att kvartalsrapporten
för första kvartalet 2026 publicerats. Det
föreslagna programmet har som mål att åter-
föra upp till SEK 15 miljarder i likvida medel
till aktieägarna under den period som sträcker
sig som längst fram till årsstämman 2027,
med formellt mandat att återköpa maximalt
10 % av utestående aktier. Återköp av aktier
föreslås omfatta B-aktier som handlas på
Nasdaq Stockholm. De återköpta aktierna
förväntas dras in eller användas för att finans-
iera godkända LTV-program.
Sammanlagt uppgår förslagen till en
potentiell återföring till aktieägarna på upp
till SEK 25,0 miljarder för räkenskapsåret
2025. Justerat för de föreslagna återföring-
arna till aktieägarna förblir nettokassan vid
årsslutet 2025 på en solid nivå med tanke
på framtida investeringar för att bibehålla
teknikledarskapet.
Finansiell information från Ericsson
2025 Form 20-F för USA-marknaden:
Mars 2026
Delårsrapporter 2026:
17 april 2026 (Kv 1)
14 juli 2026 (Kv 2)
15 oktober 2026 (Kv 3)
22 januari 2027 (Kv 4)
Årsredovisning 2026:
Mars 2027
181
Ericsson 2025
Aktieägarinformation
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
Avkastning på eget kapital
Periodens resultat hänförligt till aktieägare
i Moderbolaget i procent av genomsnittligt
eget kapital (baserat på beloppen
per 1 januari och 31 december).
Avkastning på sysselsatt kapital
EBIT (förlust) dividerat med fempunktssnitt
för sysselsatt kapital.
Bruttokassa
Kassa och likvida medel samt räntebärande
placeringar (kort- och långfristiga).
Bruttomarginal
Bruttoresultat i procent av nettoomsättningen.
CAPEX (capital expenditures)
Investeringar i anläggningstillgångar.
EBIT
Resultat före finansiella poster och
inkomstskatt.
EBIT-marginal
EBIT i procent av nettoomsättningen.
EBITA
Resultat före räntor, inkomstskatt samt
av- och nedskrivningar av förvärvade
immateriella tillgångar (inklusive goodwill).
EBITA-marginal
EBITA i procent av nettoomsättningen.
Finansiella intäkter och kostnader, netto
Finansiella intäkter, finansiella kostnader
och valutakursvinster/-förluster, netto.
Även kallat finansnetto.
Fritt kassaflöde efter M&A
Kassaflöde från den löpande verksamheten
efter kapitaliserade utgifter (netto),
övriga investeringar och återbetalning av
leasingskulder.
Fritt kassaflöde före M&A
Kassaflöde från den löpande verksamheten
efter kapitaliserade utgifter (netto), övriga
investeringar (exklusive M&A) och återbetal-
ning av leasingskulder.
Försäljningstillväxt justerad för
jämförbara enheter och valutaeffekter
Försäljningstillväxt justerad för påverkan
av förvärv och avyttringar samt
valutakurseffekter. Även kallad organisk
försäljningstillväxt.
Genomsnittlig kredittid för kundfordringar
(DSO)
Genomsnitt för fem kvartal av kontraktstill-
gångar, kundfordringar och kundfinansiering
(kort- och långfristiga) minus kontraktsskulder
dividerat med nettoomsättning multiplicerat
med 365, uttryckt som antal dagar.
Genomsnittlig kredittid för
leverantörsskulder (DPO)
Genomsnitt för fem kvartal av förskott till
leverantörer och förutbetalda kostnader minus
leverantörsskulder dividerat med absolut
värde av kostnaden för sålda varor exklusive
omstruktureringskostnader multiplicerat med
365, uttryckt som antal dagar.
Genomsnittlig årlig tillväxttakt (CAGR)
Beskriver den årliga tillväxttakten över en
viss tidsperiod.
Justerat
Justerade mått justeras till att exkludera
omstruktureringskostnader.
Kapitalomsättningshastighet
Nettoomsättning dividerat med fempunkts-
snitt för sysselsatt kapital.
KGE
Kassagenererande enhet.
M&A
Fusioner och förvärv (Mergers and
Acquisitions).
Nettokassa
Kassa och likvida medel samt räntebärande
placeringar (kort- och långfristiga) minus
upplåning (kort- och långfristig).
OCI
Övrigt totalresultat (Other comprehensive
income).
Omsättningshastighet i lager (ITO)
Genomsnittligt lager under fem kvartal
dividerat med absolut värde av kostnaden
för sålda varor exklusive omstrukturerings-
kostnader multiplicerat med 365, uttryckt
som antal dagar.
Operativt rörelsekapital
Lager, kontraktstillgångar, kundfordringar,
kundfinansiering (kortfristig och långfristig),
förskott till leverantörer och förutbetalda
kostnader minus kontraktsskulder och
leverantörsskulder.
OPEX (operating expenses)
Rörelsekostnader.
P/E-tal
P/E-talet beräknas som B-aktiens pris sista
handelsdagen dividerat med resultat per
aktie, före utspädning.
Resultat per aktie, före utspädning
Resultat per aktie före utspädning; årets
resultat hänförligt till Moderbolagets
aktieägare dividerat med vägt medelantal
utestående stamaktier under perioden.
Resultat per aktie efter utspädning
Resultat per aktie, med utgångspunkt från
vägt medelantal utestående aktier justerat
för utspädningseffekter av potentiella
stamaktier.
SG&A
Försäljnings- och administrationskostnader
(Selling, General and Administrative opera-
ting expenses).
Soliditet
Totalt eget kapital i procent av totala
tillgångar.
Sysselsatt kapital
Balansomslutning minus icke räntebärande
avsättningar och skulder (vilket inkluderar
långfristiga avsättningar, uppskjutna skatte-
skulder, kontraktsskulder, övriga långfristiga
skulder, kortfristiga avsättningar, leverantörs-
skulder, aktuella skatteskulder och övriga
kortfristiga skulder).
Totalavkastning (TSR)
Ökning eller minskning av kursen för B-aktien
under perioden, inklusive utdelning, uttryckt
som en procentandel av aktiekursen vid
periodens början.
Value at risk (VaR)
En statistisk metod för att beräkna den
maximala potentiella förlust som kan upp-
komma med en given konfidensgrad under
en given tidshorisont.
Finansiella begrepp
1)
Valutakurser
Valutakurser i konsolideringen
Januari–december
2025
2024
SEK/EUR
Genomsnittskurs
1)
11,09
11,42
Slutkurs
10,82
11,49
SEK/USD
Genomsnittskurs
1)
9,90
10,51
Slutkurs
9,19
10,99
1)
Vägt genomsnitt för året enbart som upplysning. Varje periods
intäkter och kostnader i resultaträkningen omräknas till genom-
snittlig valutakurs för perioden.
1)
För ytterligare information av vissa finansiella termer, se Alternativa nyckeltal på sidorna 172–176.
182
Ericsson 2025
Finansiella begrepp
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
Cloud – Molnteknik
När data och program ligger i globalt
åtkomliga datacenter.
Cloud native – molnbaserad
Cloud native är ett mjukvarubaserat tillväga-
gångssätt för att bygga, driva och hantera
moderna applikationer i molnbaserade
datamiljöer.
CO
2
e
Koldioxidekvivalenter. Mängd av en viss växt-
husgas, uttryckt som den mängd av koldioxid
som har samma växthuseffekt.
CPaaS
Communications Platform as a Service. En
molnbaserad plattform som tjänst som ger
företag verktyg och API:er för att kunna inte-
grera kommunikationsfunktioner i realtid,
som tal, video och meddelandetjänster, i sina
egna företagsapplikationer.
ESG
(Eng. Environment, Social and Governance).
Miljö, samhällsansvar och bolagsstyrning.
Syftar på tre övergripande teman för att utvär-
dera icke-finansiella faktorer som kan påverka
ett företags förmåga till värdeskapande.
FWA
Fixed Wireless Access är fast bredband via
mobilnätet, eller en internetteknik med hög
hastighet som använder mobilnätet i stället
för kablar.
GHG
(Eng. greenhouse gases) Växthusgaser.
Naturligt förekommande och antropogena
gaser som absorberar och håller kvar värme
i atmosfären och därigenom bidrar till växthus-
effekten och den globala uppvärmningen.
IKT
Informations- och kommunikationsteknik.
IoT
Internet of Things (Sakernas internet).
Ett nätverk av fysiska objekt, t.ex. enheter,
sensorer och ställdon, som är utrustade med
elektronik och konnektivitet så att de kan
samla in, skicka och ta emot data.
IPR
Immaterialrättigheter, ”Intellectual Property
Rights”, speciellt avseende patent.
ITU
Internationella teleunionen.
Konnektivitet
Förmågan hos mobila enheter att etablera
och upprätthålla en trådlös uppkoppling
till ett nät, vilket möjliggör kommunikation,
datautbyte och tillgång till internettjänster.
Kärnnät
Mobilnätets kärna, som ger olika tjänster till
slutanvändarna, som är sammankopplade i
accessnätet. Dess nyckelfunktion är att diri-
gera röstsamtal och styra datatrafik.
Latens (svarstid)
Latens (svarstid) avser fördröjningen i tid när
en enhet skickar en förfrågan och när den får
svar från nätet.
LCA
(Eng. life-cycle assessment). Livscykelanalys.
En metodik för att beräkna en produkt eller
tjänsts miljöpåverkan under hela dess livs-
cykel, från utvinning av råvaror och tillverk-
ning, och användning till hanteringen av en
uttjänt produkt.
Leverantör av kommunikationstjänster
En leverantör av kommunikationstjänster är
ett företag eller en enhet som erbjuder olika
kommunikationsrelaterade tjänster, såsom
telekommunikation, internet och meddelande-
tjänster, till privatpersoner,
företag eller andra
organisationer.
LWI
(Eng. lost workday incidents). Arbetsrelate-
rade Incidenter med sjukfrånvaro. Incidenter
som inneburit en eller flera dagar med
sjukfrånvaro.
Managed services
Driften av en operatörs nät och/eller hosting
av tjänster.
Mobilt bredband
Trådlös bredbandsuppkoppling till internet
med HSPA-, LTE-, CDMA2000EV-DO och
5G-teknik.
Nedströms i värdekedjan/Utsläpp
nedströms
Verksamheter (och relaterade utsläpp av
växthusgaser) som sker efter tillverkning/
produktion, främst kopplat till produktens
eller tjänstens distribution, användning, eller
till hanteringen av en uttjänt produkt.
3G
Tredje generationens mobilsystem. Innefattar
WCDMA/HSPA, CDMA2000 och TD-SCDMA.
4G/LTE
Fjärde generationens mobilsystem,
även kallat LTE.
5G
Femte generationens mobilsystem.
En vidareutveckling av 4G/LTE.
ABC
(Eng. anti-bribery and corruption). Arbete för
att motverka mutor och korruption.
AI
Artificiell Intelligens. En maskins förmåga
att lösa uppgifter som vanligtvis utförs av
intelligenta varelser.
AI-native
Designat och utvecklat med artificiell intel-
ligens som en grundläggande komponent i
dess arkitektur, funktionalitet och användar-
upplevelse, snarare än att lägga till AI-funk-
tioner i ett befintligt system som ett komplet-
terande drag.
API
Application Programming Interface (API)
eller ett applikationsprogrammeringsgräns-
snitt består av en uppsättning regler och
specifikationer som gör det möjligt för en
mjukvaruapplikation att interagera med en
annan. Det definierar hur en begäran om
tjänster eller data anropas och hur svaren
formateras.
Business & Operations Support Systems
Affärsstöds- och driftstödssystem. IT-system
som används av leverantörer av kommuni-
kationstjänster för att driva de kommersiella
processerna och för att hantera nätdrift
en
end-to-end. Business Support Systems
(affärsstödssystem) omfattar kund- och
intäktsorienterade funktioner som produkt-
katalog, försäljning och order, fakturering
och kundvård, medan Operations Support
Systems (driftstödssystem) omfattar nät- och
tjänsteorienterade funktioner som tjänste
-
design och -inventering, provisionering/
orkestrering, konfiguration, övervakning och
garantier.
Termerna ”Ericsson”, ”Bolaget”, ”koncernen”, ”oss”, ”vi” och ”vår” avser alla Telefonaktiebolaget LM Ericsson och dess dotterbolag.
Ordlista
183
Ericsson 2025
Ordlista
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
Nettonollutsläpp – Net Zero
Nettonollutsläpp är ett tillstånd där det inte
sker några nettoutsläpp av växth usgaser till
atmosfären. Organisationer kan uppnå detta
främst genom att minska sina utsläpp samt
genom att använda vissa godkända tekniker
för koldioxidinfångning, avskiljning och lag-
ring för att neutralisera kvarvarande och
oundvikliga utsläpp.
Nätskivning (Network slicing)
Logisk uppdelning av ett gemensamt fysiskt
mobilnät i flera virtuella nät (skivor), där varje
skiva anpassas med egna krav på prestanda,
säkerhet och drift för att stödja olika tjänster
eller kundgrupper.
Parisavtalet
Ett juridiskt bindande internationellt fördrag
om klimatförändringar, antaget av 196 par-
ter vid FN:s klimatkonferens (COP21) i Paris
2015. Parisavtalet omfattar ett globalt ram-
verk för att undvika farliga klimatförändringar
genom att begränsa den globala uppvärm-
ningen till långt under 2 C och genom att
sträva efter att begränsa den till 1,5 °C.
Privata mobilnät
Ett privat mobilnät är ett dedikerat trådlöst
kommunikationssystem som använder mobil-
teknik för att tillhandahålla säker, skräddar-
sydd uppkoppling för en specifik organisation
eller plats, oberoende av publika mobilnät.
Programmerbara nät
En flexibel och anpassningsbar kommuni-
kationsinfrastruktur som möjliggör att på ett
dynamiskt sätt ändra och kontrollera nätets
beteende genom mjukvara, vilket möjliggör
en snabb implementering av nya tjänster,
protokoll och konfigurationer.
RAN
Radioaccessnät, ”Radio Access Network”.
RAN består av ett stort antal radiobas-
stationer som mobiltelefoner och enheter
kan koppla upp sig mot.
SASB
Sustainability Accounting Standards Board.
En organisation som publicerar standarder
för hållbarhetsrapportering. Numera en del
av IFRS (International Financial Reporting
Standards) Foundation.
SBTi
Science Based Target initiative är ett partner-
samarbete mellan CDP, FN:s Global Compact,
World Resources Institute (WRI) och Världs-
naturfonden (WWF), som definierar och
främjar metoder för utsläppsminskningar och
nettonollmål i linje med klimatvetenskapen,
samt tillhandahåller en oberoende bedöm-
ning avseende ambitionsnivån i målen som
antagits av företag och andra organisationer.
Scope 1
Direkta växthusgasutsläpp som härrör från
tillgångar/källor som ägs eller kontrolleras av
en organisation. Vanligtvis från förbränning
av fossila bränslen.
Scope 2
Indirekta växthusgasutsläpp som härrör från
energi som köps in och används, men som inte
genererats av en organisation. Vanligtvis från
inköpt el, värme och kyla.
Scope 3
Övriga indirekta växthusgasutsläpp som
uppstår till följd av en organisations verksam-
het, men som härrör från källor som inte ägs
eller kontrolleras av samma organisation.
Dessa omfattar utsläpp som sker i leveran-
törskedjan och utsläpp som sker när kunder
använder ett företags produkter och tjänster.
SASE
Secure Access Service Edge. En nätarkitektur
som kombinerar nätsäkerhetsfunktioner med
WAN-funktioner för att stödja organisation-
ers behov av dynamisk och säker åtkomst.
Lösningen levereras ofta som en molnbase-
rad tjänst.
SIM
Ett SIM-kort (Subscriber Identity Module)
är ett kort i en mobil enhet som lagrar
abonnentinformation för nätautentisering.
Standalone Access (SA)
En implementeringsmodell där 5G-nätet
drivs fristående från existerande 4G-infra-
struktur. 5G standalone använder sitt eget
5G-kärnnät, för att fullt ut kunna möjliggöra
avancerade funktioner och funktionalitet.
UNGP
FN:s vägledande principer för företag och
mänskliga rättigheter. Företagens ansvar för
att skydda och respektera mänskliga rättig-
heter definieras i FN:s vägledande principer
för företag och mänskliga rättigheter.
Uppströms i värdekedjan/utsläpp
uppströms
Verksamheter (och relaterade växthus-
gasutsläpp) som sker i en organisations
leverantörskedja, vilket omfattar utvinning
av råmaterial, tillverkning, montering
och distribution av inköpta produkter och
komponenter, samt andra inköpta tjänster.
Verksamhetskritisk
Ett verksamhetskritiskt nätverk är en mycket
tillförlitlig och säker kommunikationsinfra-
struktur som är nödvändig för att kunna
uppehålla oavbruten drift av samhällskritiska
och affärskritiska funktioner, där alla fel kan
orsaka betydande störningar eller skada.
VR och AR
Tekniker som innefattar virtuell verklighet
eller virtual reality (VR) och förstärkt verklig-
het eller augmented reality (AR). Med dessa
tekniker kan användare uppleva och intera-
gera med datagenererade simuleringar.
WWAN
WWAN (Wireless Wide Area Network) är en
typ av trådlöst nät som erbjuder uppkoppling
över ett brett geografiskt område, vanligtvis
med stöd av mobilteknik som 3G, 4G eller 5G
för att koppla upp mobila enheter.
Termerna ”Ericsson”, ”Bolaget”, ”koncernen”, ”oss”, ”vi” och ”vår” avser alla Telefonaktiebolaget LM Ericsson och dess dotterbolag.
184
Ericsson 2025
Ordlista
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
Ingår i
Ericsson
Årsredovisning
2025
Bolagsstyrnings-
rapport
Årsredovisning 2025
Ersättnings-
rapport
Bolags-
styrnings-
rapport
Finansiell
rapport
→
→
Ericsson 2025
Bolagsstyrningsrapport
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
Inledning och viktiga uppdateringar avseende
styrning under 2025
1
Bolagsstyrningsstruktur
2
Etik och regelefterlevnad
3
Hållbarhet och ansvarsfullt företagande
4
Riskhantering
4
Regelverk
5
Efterlevnad av tillämpliga börsregler
5
Ägandestruktur
5
Bolagsstämmor
6
Valberedningen
7
Styrelsen
8
Styrelsens kommittéer
10
Ersättning till styrelseledamöter
12
Styrelseledamöter
14
Ledning
19
Medlemmar i koncernledningen
20
Revisor
26
Intern kontroll över ﬁnansiell rapportering
26
Revisors yttrande om bolagsstyrningsrapporten
29
Den här bolagsstyrningsrapporten lämnas som en särskild rapport bifogad till den Finansiella
rapporten, i enlighet med årsredovisningslagen (SFS 1995:1554) 6 kap. 6 och 8 §§) samt Svensk
kod för bolagsstyrning (Koden). Rapporten har granskats av Ericssons revisor i enlighet med års-
redovisningslagen. En bestyrkanderapport från revisorn är bifogad.
Bolagsstyrnings-
rapport 2025
Inledning och viktiga uppdateringar
avseende styrning under 2025
För att vara branschledande behöver tek-
nikledarskap kombineras med operationell
excellens, inklusive i hur Ericsson bedriver sin
verksamhet. Ericsson anser att stark bolags-
styrning leder till bättre beslutsfattande,
vilket stärker Bolagets konkurrenskraft,
förbättrar förmågan att på ett effektivt sätt
genomföra sin strategi och slutändan skapa
aktieägarvärde.
Ericssons bolagsstyrning
Ericsson har åtagit sig att upprätthålla högsta
standard för bolagsstyrning och har etablerat
ett bolagsstyrningsramverk som:
–
Stärker verksamheten, vilket möjliggör
strategiskt genomförande och operationell
excellens.
–
Främjar och underlättar en effektiv tillsyn
över hela organisationen av styrelsen, VD
och koncernchef samt koncernledningen
på alla nivåer i organisationen.
–
Möjliggör beslutsfattande av hög kvalitet
och med tydlig ansvarsfördelning på alla
nivåer.
–
Skapar en robust riskhanteringsstrategi
för att effektivt identifiera, hantera och
begränsa risker och tillvarata möjligheter.
–
Bidrar till förenklingsarbetet, banar väg
för organisationens strävan efter att för-
bättra sitt arbetssätt och rensa i processer
som inte längre passar för sitt avsedda
syfte och inte heller understödjer ett starkt
genomförande.
Viktiga åtgärder avseende bolagsstyrning
under 2025
Ericsson fortsatte under 2025 sitt intensiva
arbete med att stärka och förenkla bolags-
styrningen, inklusive att befästa och förtyd-
liga den högsta nivån av koncernens styrning
genom en uppsättning centrala pelare för
bolagsstyrning.
Pelare för bolagsstyrning
Pelarna för bolagsstyrning etablerades för
att ytterligare integrera ett förbättrat och
tydligt, principbaserat styrningsramverk som
vägleder medarbetarna samtidigt som det
bygger på deras styrkor – vilket främjar en
transparent företagskultur präglad av samar-
bete och öppen dialog. Dessa pelare främjar
även sunda och affärsetiska beslut, robust
riskhantering, klara och enhetliga åtgärder
vid oegentligheter samt tvärfunktionell sam-
ordning. Ericsson har under 2025 fokuserat
på att förﬁna strukturen i sina styrdokument
och förstärkt ramverket för bolagsstyrning
som består av en uppsättning kärnprinciper
för koncernen, protokoll och riktlinjer, som
den högsta nivån av koncernövergripande
styrdokument.
Dessa pelare för bolagsstyrning är hörn-
stenen i Ericssons styrningsramverk och utgör
grunden för koncernens verksamhet. Pelarna
för styrning anger principer och krav för att
vägleda och möjliggöra beslutsfattande av
hög kvalitet, en stark översyn, förbättrad
riskhantering och förenkling i hela koncernen
och beskriver de grundläggande reglerna,
förväntningarna och relevanta standarderna
(både interna och externa) för Ericsson och
dess medarbetare, samtidigt som de möj-
liggör tvärfunktionella samarbeten och
samordning.
House of Policies
:
House of Policies, som
består av alla koncernövergripande riktlinjer,
fastställer krav och förväntningar gällande de
relevanta ämnen som omfattas av respektive
policy, och tillsammans utgör dessa de vikti-
gaste spelreglerna för uppförande inom hela
koncernen, genom att formulera de grund-
läggande principer som krävs för att bedriva
verksamheten och uppfylla både interna och
relevanta externa standarder. Under 2025
fortsatte Ericsson att förenkla, uppdatera
och utveckla House of Policies för att fast-
ställa riktlinjer som är enkla, relevanta och
utformade för att vara tillämpliga inom hela
koncernen. Under 2025 etablerade Ericsson
bland annat:
–
Development, Innovation and Use of
Technology Group Policy
,
som fastställer
principerna för beslutsfattande avseende
design, utveckling, försäljning, driftsätt-
ning och användning av Ericssons pro-
dukter, samt ramverk och styrning för att
genomföra dessa principer, och
–
Artificial Intelligence Group Directive,
som syftar till att påskynda införandet av
AI-teknik inom Ericsson på ett ansvarsfullt
och tillförlitligt sätt, i linje med Bolagets
värderingar och god bolagsstyrning.
Group Decision-Making Protocol
: Klargör
beslutsfattande befogenheter och ansvar,
och ger ett effektivt, sammanhållet ramverk
för att främja samarbete och tvärfunktionell
samordning samt bidra till att viktiga frågor
eskaleras på ett lämpligt sätt, samtidigt som
det stärker medarbetarna och underlättar
förenkling och agilitet i beslutsfattandet.
Priority Group Contract Protocol
:
Förtydligar
ansvar, ägande och tillsyn gällande de vikti-
gaste koncernövergripande kontrakten och
införde framgångsrikt Priority Group Contract
Committee för att skapa strikta ramar för de
viktigaste kontrakten.
Material Group Risk Protocol
:
Anger tyd-
liga krav för identifiering och eskalering av
väsentliga koncernrisker inom Ericsson.
Under 2025 fortsatte Ericsson att bygga
vidare på den framgångsrika implemente-
ringen av koncernriskprotokollet, Material
Group Risk Protocol, och Business Risk
Committee (BRC) i koncernens ramverk för
bolagsstyrning och riskhantering vilket möj-
liggör en effektiv identifiering, hantering och
övervakning av risker.
Ericssons
kärnvärden
Professionalism
Uthållighet
Respekt
Integritet
Ericssons kärnvärden
Ericssons kärnvärden ligger till grund för
Bolagets kultur. De vägleder de anställda
i det dagliga arbetet och styr hur de för-
håller sig till varandra och omvärlden
samt hur Bolaget bedriver verksamheten.
När Ericsson genomför sin strategi, är de
anställda grunden, som omfamnar och för
vidare Ericssons kärnvärden: professiona-
lism, uthållighet, respekt och integritet. På
Ericsson är de anställdas nöjdhet och väl-
befinnande förenliga både med Bolagets
kärnvärden och en viktig del i att kunna
konkurrera och lyckas i framtiden.
Beslutsfattande av hög kvalitet och god
riskhantering i en komplex och konkurrens-
utsatt global miljö kräver en högkompetent
arbetsstyrka med ett brett spektrum och
mångfald av perspektiv. På Ericsson odlar
vi en inkluderande miljö där alla känner sig
bekväma och känner att de får stöd. Våra
beslut är inkluderande och meritbaserade,
och vi främjar en kultur byggd på respekt
och professionalism. Att främja en inklu-
derande miljö är avgörande, eftersom vi
vet att när våra anställda känner sig trygga
med att vara sig själva och vet att de har
frihet och möjlighet att fatta beslut, blir de
mer produktiva och innovativa.
Dessa åtgärder stärker beslutsfattandet
och produktiviteten, omvandlar hur Ericsson
arbetar och möjliggör snabbare och smar-
tare resultat – bygger kapacitet för idag
samtidigt som vi förbereder oss för fram-
tida möjligheter.
1
Ericsson 2025
Bolagsstyrningsrapport
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
Under 2025 fortsatte Ericsson att betona för-
enkling, tvärfunktionella samarbeten, delat
ansvarstagande och ett starkt engagemang
för att främja en öppenhetskultur (Speak Up).
Åtgärderna inkluderade följande:
–
Fortsatt förstärkning av prestationsstyr-
ning (Performance Management) på alla
nivåer inom organisationen samt infö-
rande av tydliga, konsekventa och ända-
målsenligt stränga åtgärder för korrigering
där oegentligheter har konstaterats.
–
Rigorösa tester av hur effektivt program-
met för etik och regelefterlevnad är, inklu-
sive riktade bedömningar av risker inom
marknadsområden och affärsenheter.
–
Fortsatt användning av datadrivna insik-
ter, ansvarsfullt användande av AI och
digitalisering genom verksamheten.
–
En centraliserad och standardiserad
metod för hantering av utredningar och
åtgärder, som stärker mottagandet och
ärendehanteringen samtidigt som den för-
stärker tydlig och konsekvent ansvarsta-
gande och åtgärder vid oegentligheter.
–
Förenkling och omstrukturering av kon-
cernens centrum för bolagsfrågor (”cor-
porate center”) för att skapa en mer
flexibel, ansvarstagande och affärsdriven
organisation.
Ericsson fortsätter att integrera regelefterlev-
nad i verksamheten, vilket främjar ägarskap
och ansvarstagande där beslut fattas och
åtgärder vidtas. Självtestning har förankrats i
Bolagets affärsverksamhet och drivs nu fullt
ut av de verksamhetsansvariga med hjälp
av ett riskbaserat tillvägagångssätt. Som en
del av Ericssons process med att prioritera en
integritetsstyrd kultur och integrera program-
met för etik och regelefterlevnad i hela den
globala organisationen ser Ericsson löpande
över sin geograﬁska närvaro, inklusive i juris-
diktioner med förhöjda risker och jurisdik-
tioner under utveckling, och har tagit beslut
om och kan även i framtiden ta beslut om att
lämna vissa jurisdiktioner när detta anses
vara i Bolagets bästa intresse.
Bolagsstyrningsstruktur
Ericsson har följande organisatoriska
bolagsstyrningsstruktur:
Aktieägare
Styrelsen
VD
och koncernchef
Koncernledningen
Verksamhet
och genomförande
av strategi
Enligt aktiebolagslagen har Ericssons
aktieägare särskild beslutanderätt, bland
annat i frågor som inte uttryckligen omfat-
tas av ett annat bolagsorgans exklusiva
behörighet. Aktieägarnas beslutande-
rätt omfattar bland annat att utse sty-
relse och att godkänna eventuella änd-
ringar av bolagsordningen liksom vissa
företagsomstruktureringar.
Styrelsen består av ledamöter som väljs
varje år på årsstämman, samt arbetstagar-
representanter med suppleanter (vilka utses
av sina respektive arbetstagarorganisationer
i enlighet med svensk lag). Styrelsen är ytterst
ansvarig för Ericssons organisation och för-
valtningen av Ericssons verksamhet, och
är därmed ytterst ansvarig för att övervaka
Bolagets strategi, organisation och verksam-
het, och har inrättat fyra kommittéer: 1) Kom-
mittén för Audit and Compliance, 2) Finans-
kommittén, 3) Kompensationskommittén
samt 4) Kommittén för Enterprise Business
and Technology.
VD och koncernchef utses av styrelsen och
ansvarar, i enlighet med aktiebolagslagen
och riktlinjer från styrelsen, för den löpande
förvaltningen av Bolaget. VD och koncern-
chef uppdaterar regelbundet styrelsen om
frågor som är av betydelse för Ericsson. Detta
innefattar bland annat information om verk-
samhetens utveckling samt resultat, ﬁnansiell
ställning och likviditet.
VD och koncernchef stöds av koncernled-
ningen. Koncernledningen består av VD och
koncernchef, chefsjuristen, Chief Financial
Ofﬁcer (CFO), Chief Operating Ofﬁcer, perso-
naldirektören, den tekniska direktören, samt
cheferna för affärsområden och marknads-
områden. Som en del av processen för att
deﬁniera ett förenklat och starkt corporate
center har vissa koncernfunktioner upplösts
under 2025 och delats upp på andra delar
av verksamheten. I samband med detta har
berörda befattningar i koncernledningen
avskaffats.
Medlemmarna i koncernledningen, under
ledning av VD och koncernchef, ansvarar för
att 1) leda koncernen och deﬁniera koncer-
nens strategier och riktlinjer, verkställa kon-
cernens strategi samt fastställa och upprätt-
hålla företagskulturen, 2) utföra koncernöver-
gripande tillsyn och säkerställa ett effektivt
ramverk för beslutsfattande och riskhantering
(bland annat genom implementering av en
effektiv styrning, ett starkt regelefterlevnads-
program och tillhörande interna kontroller),
och 3) säkerställa operationell excellens och
prestationsstyrning, optimera konkurrens-
kraften samt uppnå globala synergieffekter
med hjälp av en effektiv organisation inom
koncernen. Koncernledningen sätter tonen i
organisationen genom att främja höga stan-
darder för prestation och kritiskt tänkande,
visa exempel på samarbeten och ha ett hel-
hetsperspektiv för organisationen.
Ericssons organisationsstruktur består av
centrala koncernfunktioner som tjänstgör som
corporate center: (Finance, Legal Affairs and
Compliance, Technology, People och Group
Support), tillsammans med fem affärsområ-
den och fyra geograﬁska marknadsområden.
Koncernens corporate center spelar en vik-
tig roll för att 1) utforma koncernens strategier,
styrning och riktlinjer, 2) verkställa Bolagets
strategi samt fastställa och upprätthålla före-
tagskulturen, däribland ansvara för koncern-
övergripande tillsyn och säkerställande av ett
effektivt och sammanhängande ramverk för
beslutsfattande och riskhantering, 3) hantera
och verkställa centrala bolagsfrågor (bland
annat bolagsstyrning, bolags- och riskhante-
ringskontroller, kapitalstruktur, ﬁnansiering
och andra bolagstransaktioner, efterlevnad av
noteringskrav och informationsskyldigheter),
4) koncernens ﬁnansiella styrning och rappor-
tering (bland annat fastställande av mål för de
operativa enheterna, fördela resurser och följa
upp resultaten från marknads- och affärsom-
rådena), samt att 5) tillhandahålla expertis
från ämnesexperter som tillför mervärde för att
främja de strategiska prioriteringarna (bland
annat rättsliga frågor, fusioner och förvärv,
ﬁnansiering, efterlevnad, teknik, kommunika-
tion, säkerhet, hållbarhet, hälsa och säkerhet
och personalfrågor).
Under 2025, som en del av sin strategi
för att möjliggöra en mer ﬂexibel och affärs-
driven organisation omstrukturerade och
förenklade Ericsson sitt corporate center,
bland annat genom att omdeﬁniera kon-
cernfunktionernas roll till starka och effektiva
kompetenscentra och stärka ansvarstagan-
det inom affärsområdena och marknadsom-
rådena för att förbättra beslutsfattande och
genomförande.
Affärsområdena ansvarar för att utveckla
konkurrenskraftiga, produktledda affärs-
lösningar som omfattar både produkter och
tjänster, samt för att investera i forskning och
utveckling för tekniskt och kostnadsmässigt
ledarskap.
2
Ericsson 2025
Bolagsstyrningsrapport
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
Marknadsområdena ansvarar för försälj-
ning och leverans av kundlösningar och för
kontakterna med kunderna för att nå mark-
nadsledande positioner, med fokus på strate-
giskt viktiga marknader.
Etik och regelefterlevnad
Program för etik och regelefterlevnad
Ericsson prioriterar en integritetsstyrd kultur
samt etik och regelefterlevnad i allt Bolaget
gör, och ingjuter integritet i och genom hela
organisationen. Programmet för etik och
regelefterlevnad vägleder beslut och möjlig-
gör för Ericsson att bedriva sin verksamhet på
ett ansvarsfullt och transparent sätt i enlighet
med såväl lagar som dess värderingar. Etik
och regelefterlevnad är fortsatt strategiska
prioriteringar för Ericsson, och Bolaget fort-
sätter att stärka och anpassa sitt program för
att uppfylla nya förväntningar från myndig-
heter och tillgodose intressenternas behov.
Ericsson har sedan 2019 investerat bety-
dande resurser i att stärka programmet för
etik och regelefterlevnad samt införa och
upprätthålla robusta system, kontroller och
riktlinjer för att förebygga och upptäcka
oegentligheter. Detta inkluderar områdena
etik, bekämpning av korruption, mutor och
penningtvätt, intressekonﬂikter samt kon-
kurrenslagstiftning. Framför allt har sats-
ningarna underbyggts av arbete inom hela
organisationen för att omvandla Bolagets
företagskultur och förbättra styrningsram-
verk och -processer för att på så sätt stärka
Ericssons verksamhet.
Ericsson investerar också betydande
resurser i att hjälpa alla medarbetare att
förstå och tillämpa Bolagets riktlinjer och
rutiner i praktiken, med ytterligare riktade
utbildningsinsatser för personer i roller som
är utsatta för högre risker kopplat till ansvars-
fullt företagande. Den affärsetiska koden
anger Bolagets förväntningar, principer och
krav på de anställda när de utför sitt arbete.
Den sätter upp ett ramverk för etiskt besluts-
fattande och vägleder anställda när de fattar
beslut och hanterar risker i arbetet med kolle-
gor, kunder, leverantörer, partners och andra
intressenter. Den stödjer Ericssons Speak
Up-kultur och förbjuder repressalier för per-
soner som i god tro rapporterar betänklighe-
ter gällande regelefterlevnad. Alla anställda
behövde under 2025 bekräfta deras förstå-
else av den affärsetiska koden. Den affärse-
tiska koden, tillsammans med andra centrala
pelare för styrning, vägleder och stödjer de
anställda när de ska fatta beslut och bedriva
verksamhet i en dynamisk och komplex miljö
och bidrar till att säkerställa att Bolagets
beslut och åtgärder är etiska och att Ericsson
utgör en positiv global kraft.
Integrerat och effektivt program för
etik och regelefterlevnad
För att göra integritet till en del av det dag-
liga beslutsfattandet krävs enligt Ericsson ett
ständigt fokus på att säkerställa att regelef-
terlevnad och etik är integrerade i verksam-
heten. De senaste årens arbete har väsentligt
stärkt Ericssons förmåga att identiﬁera och
hantera faktiska och misstänkta överträdelser
när det inträffar incidenter, samt syftar till att
säkerställa att de åtgärdas på ett tydligt och
konsekvent sätt. Regelbundna riskbedöm-
ningar och förenklade arbetsﬂöden bidrar
till att snabbt identiﬁera och åtgärda brister,
samtidigt som ansvaret stärks. Det bidrar
vidare till att stärka ansvaret och försäkra att
processer för regelefterlevnad och tillhörande
kontroller är lämpliga för sitt avsedda syfte
samt att de testas och förbättras vid behov.
Åtgärder och system är däremot inte tillräck-
ligt i sig, utan för att upprätthålla integriteten
krävs en kultur där det är en självklarhet att
göra det rätta och där varje beslut, stort som
litet, återspeglar de värderingar som Ericsson
står för. Ericssons fortsatta arbete för att
stärka av denna integritetskultur och förankra
den i hela organisationen. Uthållighet kom-
mer att bidra till att Bolaget upprätthåller
förtroendet hos sina kunder, medarbetare och
andra intressenter. Dessutom, med hänsyn till
omfattningen av sin globala organisation och
den bransch där verksamheten bedrivs, utgör
kontinuerlig förbättring en hörnsten i pro-
grammet för etik och regelefterlevnad. Kon-
cernledningen och styrelsen är engagerade i
att förlöpande förbättra programmet för etik
och regelefterlevnad så att det förblir både
effektivt och hållbart samt ändamålsenligt i
takt med att verksamheten utvecklas.
Bolaget investerar fortlöpande i digitala
funktioner som möjliggör effektivare arbets-
sätt genom förbättrad tillgång till data som
är relevant för efterlevnad och smidiga
processer för etik och regelefterlevnad som
hjälper medarbetarna att fatta beslut grun-
dade på integritet. I takt med att det digitala
landskapet utvecklas bidrar användningen
av AI och dataanalys till att stärka hante-
ringen av regelefterlevnadsrisker och ytter-
ligare integrera regelefterlevnad i Ericssons
verksamhet.
Rapportering och utredningar
av regelefterlevnad
Bolaget uppmuntrar transparens genom
Ericsson Compliance Line, en kommuni-
kationskanal genom vilken anställda och
externa intressenter kan rapportera even-
tuella avvikelser från regelefterlevnaden.
Ericsson Compliance Line hanteras av en
tredje part och är tillgänglig dygnet runt och
året runt, och möjliggör rapportering från
ﬂera länder och på många språk, och ano-
nymt när så är tillåtet enligt lag. De anställda
förväntas rapportera betänkligheter gällande
överträdelser av den affärsetiska koden,
inklusive överträdelser relaterade till korrup-
tion, bedrägeri, bokföring, interna kontroller,
frågor rörande mänskliga rättigheter, lag-
brott eller händelser som skulle kunna skada
verksamheten eller Ericssons anseende,
Bolagets medarbetare eller aktieägare. I före-
kommande fall har Ericssons anställda och
externa intressenter även möjlighet att rap-
portera vissa ärenden via lokala kanaler som
har implementerats i enlighet med EU-direk-
tivet om skydd för personer som rapporterar
om överträdelser av unionsrätten.
Ericssons Compliance Ofﬁce and Investi-
gations ansvarar för att bedöma anklagelser
om potentiella oegentligheter, utreda ankla-
gelser om potentiella efterlevnadsöverträdel-
ser samt att säkerställa snabba, konsekventa
och lämpliga åtgärder. Under 2025 avslutade
Corporate and Government Investigations
62 (61) utredningar och upptäckte bekräf-
tade överträdelser av den affärsetiska koden.
Bolaget vidtog korrigerande och disciplinära
åtgärder mot 118 (196) personer i samband
med utredningar som utfördes av Corporate
and Government Investigations, inklusive
47 (82) uppsägningar och 41 (60) skriftliga
varningar. Mer information ﬁnns på sidan
133 i den ﬁnansiella rapporten, inklusive rap-
porterade ärenden uppdelade efter kategori.
Ericsson har ett centraliserat, standardiserat
ramverk för utredningar och åtgärder, vilket
förbättrar mottagandet och ärendehante-
ringen och underlättar samtidigt ett tydligare
och konsekvent ansvarsutkrävande och
åtgärder vid regelöverträdelser. Chefen för
Compliance Ofﬁce and Investigations rap-
porterar regelbundet om utredningar till kom-
mittén för Audit and Compliance.
Bolaget publicerar regelbundet ett nyhets-
brev till alla medarbetare, Integrity Insider
(tidigare känt som Speak Up newsletter)
som innehåller anonymiserade exempel på
verkliga regelöverträdelser och hur de har
åtgärdats, bland annat genom korrigerande
och disciplinära åtgärder. Integrity Insider
innehåller även exempel på situationer där
anställda som ställts inför svåra val har fat-
tat lämpliga beslut samt lärdomar från etiska
frågor eller frågor om regelefterlevnad hos
andra bolag. Medarbetarnas vilja att göra sin
röst hörd är viktig för att bidra till att säker-
ställa att Bolaget bedriver verksamheten med
integritet.
Mer information om rapportering av ären-
den avseende regelefterlevnad ﬁnns på sidan
133 i den ﬁnansiella rapporten.
3
Ericsson 2025
Bolagsstyrningsrapport
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
Hållbarhet och ansvarsfullt
företagande
För information om hållbarhet och ansvars-
fullt företagande, se hållbarhetsrapporten i
den ﬁnansiella rapporten på sidan 103–105.
Riskhantering
Riskhantering är ett viktigt element i strate-
giskt beslutsfattande och värdeskapande.
Ericsson strävar efter att fånga upp de möjlig-
heter och hot som är relaterade till Bolagets
strategiska mål. Ericssons riskhanteringsak-
tiviteter går hand i hand med utveckling och
genomförande av Ericssons affärsplaner och
operativa strategier. Bolaget har under de
senaste åren vidtagit omfattande åtgärder
för att säkerställa att strategiska, externa och
interna risker på ett adekvat sätt identiﬁeras,
bedöms, rapporteras internt, eskaleras samt
åtgärdas effektivt. Det är högsta prioritet att
säkerställa ansvar för riskhantering på alla
nivåer i organisationen. Ericssons ledning
betonar vikten av att identiﬁera och hantera
risker i beslutsfattande på alla nivåer och har
integrerat detta i Ericssons relevanta ope-
rativa och funktionella processer. Ericsson
strävar efter att säkerställa att risker bedöms
korrekt och på ett transparent sätt, och där så
är lämpligt eskaleras inom organisationen.
Material Group Risk Protocol reglerar
analysen och eskaleringen av väsentliga
risker inom koncernen. Business Risk Com-
mittee utövar tillsyn och främjar ansvars-
tagande för potentiellt väsentliga risker.
Business Risk Committee leds gemensamt
av chefsjuristen och CFO och fungerar som
ett integrerat forum för eskalering och över-
vakning av risker, vilket har stärkt ledningens
beslutsfattande och riskhantering. Business
Risk Committee-processen och en koncernö-
vergripande riskbedömning har förbättrat
Ericssons allmänna insyn i koncernrisker, och
har ökat harmoniseringen och möjligheten
att på ett effektivt sätt hantera de risker som
påverkar olika delar av organisationen. Busi-
ness Risk Committee granskar framförallt ris-
kärenden med potentiellt väsentlig påverkan
(bland annat risker som uppstår i jurisdiktio-
ner med förhöjd riskproﬁl) och fungerar som
ett forum för ledningen för att övervaka och
granska risker som identiﬁerats i systemet för
koncernriskhantering. Ramverket etablerar
en baslinje på koncernnivå för transparens
och översyn av risker. Aktiviteter för riskhan-
tering på koncernnivå övervakas av Business
Risk Committee som rapporterar relevanta
frågor till styrelsen, där kommittén för Audit
and Compliance ansvarar för tillsynen av
Bolagets riskhantering och ramverket för
riskhantering.
Den ﬁnansiella riskhanteringen styrs av
ﬁnansfunktionen. Ytterligare information
om ﬁnansiell riskhantering ﬁnns i Noter till
koncernens ﬁnansiella rapporter – not F1,
”Finansiell riskhantering”, i den Finansiella
rapporten.
Ericssons Material Group Risk Protocol,
Business Risk Committee och Ericssons ram-
verk för riskhantering kompletterar varandra
för att säkerställa att styrelsen och ledningen
har en samstämmig syn på koncernens risker.
Ramverket för riskhantering har utformats
för att bidra till en riskidentiﬁerings- och han-
teringskultur med identiﬁering och hantering
nedifrån och upp av risker som medför osä-
kerhet beträffande Ericssons förmåga att nå
sina lång- och kortsiktiga mål.
Funktionen Group Risk Management
ansvarar för det strategiska genomförandet
av riskhantering och ramverket för riskhante-
ring på koncernnivå. Cheferna för respektive
central koncernfunktion, marknadsområde
och affärsområde ansvarar för tillsynen av
riskhantering i respektive enhet, med en eller
ﬂera riskansvariga inom enheten.
Ericssons riskhanteringsprocess (Enter-
prise Risk Management process) tillhanda-
håller ett system för bedömning och begräns-
ning av risker i hela koncernen och för alla
med ansvar för riskhanteringsaktiviteter. Pro-
cessen syftar till att säkerställa att koncern-
funktioner, marknadsområden och affärs-
områden tar hänsyn till risk i relation till stra-
tegiska mål och beslutsfattande, samtidigt
som eskalering av väsentliga koncernrisker till
Business Risk Committee säkerställs. Bolaget
stärker kontinuerligt sina transaktionskontrol-
ler och sin dataanalys, bland annat genom en
förbättrad process för tillbörlig aktsamhet och
övervakning av tredjepartsrelationer. Ericsson
har också utökat sina riskbedömningar av
antikorruption till att omfatta landspeciﬁka
risker inom regelefterlevnad, tagit fram en
karta över statligt ägda enheter för att iden-
tiﬁera offentliga tjänstemän och statsägda
kunder, utökat antalet lokalt anställda inom
regelefterlevnadsfunktionen samt utökat den
totala personalstyrkan inom regelefterlevnad
och andra övervakningsfunktioner.
I riskbedömningen ingår att föra ett glo-
balt riskregister över varje verksamhetsen-
het, som sedan ansvarar för att eskalera
potentiellt väsentliga risker till Business Risk
Committee i lämpliga fall. Funktionen Group
Risk Management för ett konsoliderat riskre-
gister över risker på koncernnivå.
Väsentliga risker eskaleras sedan till Busi-
ness Risk Committee i enlighet med Material
Group Risk Protocol.
Ericsson tar ett helhetsgrepp på risk-
hanteringen som täcker in spektrumet av
sannolikhet och påverkan. Riskanalys klas-
siﬁcerar sannolikheten för en identiﬁerad risk
och dess påverkan i fyra dimensioner: (1)
ekonomisk påverkan, (2) strategisk påver-
kan, (3) hälsa och säkerhet på arbetsplat-
sen samt (4) påverkan på anseende. Varje
enhets nyckelrisker dokumenteras i det glo-
bala riskregistret, baserat på riskägarskap,
överensstämmelse med chefsansvar samt
funktionsansvar.
För alla väsentliga risker i respektive
enhets riskregister bedömer ledningen alter-
nativ för riskbehandling. Dessa alternativ kan
innefatta riskrespons eller andra åtgärder, till
exempel att undvika eller acceptera risken, att
begränsa sannolikheten för att risken inträffar
eller den påverkan den får, överföra riskhan-
teringen eller dess potentiella påverkan till en
tredje part eller att öka en strategisk affärsrisk
för att utnyttja en möjlighet. När riskhante-
ringsplanen implementerats utvärderas dess
effektivitet löpande för att göra det lättare att
vidta korrigerande åtgärder när så är lämpligt.
Funktionen Group Risk Management över-
vakar effektiviteten och ändamålsenligheten
i ramverket för riskhantering. Detta görs med
hjälp av ett riskhanteringsverktyg och genom
självutvärderingar, samt genom att man till-
handahåller utvärderingskrav gällande risk-
hantering till den interna ISO 9001-utvärde-
ringsprocessen och uppföljning av de interna
utvärderingsresultaten. Funktionen Group
Risk Management granskar även interna och
externa revisionsresultat, och arbetar för att
hantera identiﬁerade svagheter som ett led i
de ständiga förbättringarna av ramverket för
riskhantering.
Det är viktigt med en effektiv kommuni-
kation för att medarbetarna ska kunna dela
information, samarbeta och ge varandra
stöd i hantering av risker inom verksamheten.
Funktionen Group Risk Management har i
uppdrag att skapa medvetenhet och förbättra
kunskapen gällande riskhanteringsfrågor
och riskhanteringskrav inom hela koncernen.
Ericsson har upprättat ett Group Risk Council,
för att underlätta samordning inom koncer-
nen och förbättringar av ramverket för risk-
hantering samt hanteringen av verkliga risker.
Group Risk Council leds av chefen för Group
Risk Management och riskhanteringsansva-
riga från alla marknadsområden, affärsområ-
den och koncernfunktioner deltar.
Chefen för Group Risk Management sam-
manställer de risker som rapporterats till
Business Risk Committee på kvartals- och
årsbasis.
Ramverket
för
riskhantering
Styrning och
företagskultur
Kommunikation
och rapportering
Uppföljning
Strategi
Utvärdering
och behandling
4
Ericsson 2025
Bolagsstyrningsrapport
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
Regelverk
Externa regler
Som svenskt publikt aktiebolag med aktier
noterade på Nasdaq Stockholm och Nasdaq
New York är Ericsson skyldigt att följa en rad
olika regler som påverkar Bolagets bolags-
styrning. De huvudsakliga externa regler som
är tillämpliga på Ericssons styrning inkluderar
följande:
–
Aktiebolagslagen.
–
Tillämpliga EU-förordningar.
–
Svensk kod för bolagsstyrning.
–
Nasdaqs regelverk för emittenter, där-
ibland Nordic Main Market Rulebook for
Issuers of Shares och tillämpliga krav på
bolagsstyrningen från Nasdaq New York
(med några undantag som främst beror på
bindande svenska lagregler).
–
Tillämpliga krav från den amerikanska
finansinspektionen (U.S. Securities and
Exchange Commission).
Interna regler och riktlinjer
Ericssons bolagsordning, arbetsordningen för
styrelsen (och dess respektive kommittéer)
och Group Decision-Making Protocol, som
har godkänts av styrelsen, ligger till grund för
Ericssons interna bolagsstyrning, inklusive
dess beslutsfattande.
Därutöver, i syfte att följa lagar och
bestämmelser och att uppfylla den höga
standard som Ericsson har satt, har Ericsson
inrättat grundpelare för bolagsstyrning inom
koncernen och har infört praxis och rutiner
Kartläggning av ERM-processen
Koncernöversikt: Business Risk Committee
Affärsområden, marknadsområden
och centrala koncernfunktioner
Ericssons planeringsprocess för verksamhet och ﬁnanser
ERM-planering
ERM-uppföljning
Konsolidering av
koncernens risker
Riskidentifiering
uppifrån och ner
Risk-
övervakning
Risk-
övervakning
Risk-
övervakning
Risk-
övervakning
Risk-
övervakning
Risköver-
vakning
Riskutvärdering
Urval av
väsentliga risker
Riskbehandling
Riskanalys
Riskidentifiering
nerifrån och upp
Definition
av omfattning
Riskbedömning
Koncernens riskhantering
som omfattar en lång rad områden som
är avgörande för att organisationen och
styrningen av organisationen ska fungera,
inklusive: frågor som kräver godkännande av
Bolagets aktieägare och styrelse; ramverket
för beslutsfattande, riskhantering av ansvars-
delegering; koncernens synsätt på använd-
ningen av teknik och hanteringen av data;
regler gällande mutor och antikorruption
samt styrelseledamöternas och ledningens
förpliktelser och åtaganden.
Efterlevnad av tillämpliga börsregler
Efterlevnad av värdepappers-
marknadsrättsliga regelverk
Efterlevnad av Svensk kod för
bolagsstyrning
Svensk kod för bolagsstyrning är baserad på
principen ”följ eller förklara” och ﬁnns publi-
cerad på webbplatsen för Kollegiet för svensk
bolagsstyrning, som administrerar Svensk
kod för bolagsstyrning: www.bolagsstyrning.
se/. Ericsson strävar efter att tillämpa god sed
för bolagsstyrning på en global nivå. Ericsson
rapporterar inga avvikelser från reglerna i
Svensk kod för bolagsstyrning under 2025.
Efterlevnad av tillämpliga börsregler
Inga överträdelser av tillämpliga börsreg-
ler eller av god sed på aktiemarknaden har
rapporterats gällande Ericsson av Nasdaq
Stockholms disciplinnämnd eller Aktiemark-
nadsnämnden under 2025.
Ägandestruktur
Per den 31 december 2025 hade Moder-
bolaget 371 385 registrerade aktieägare,
varav 360 428 har hemvist i Sverige (enligt
aktieboken, som förs av Euroclear Sweden
AB). Omkring 58,7 % av rösterna innehades
av svenska institutioner. De största aktie-
ägarna per den 31 december 2025 var Inves-
tor AB med cirka 24,8 % av rösterna (9,9 %
av aktierna), AB Industrivärden med cirka
15,0 % av rösterna (2,6 % av aktierna) samt
AMF Tjänstepension och AMF Fonder med
cirka 5,1 % av rösterna (3,2 % av aktierna).
Ett stort antal av de aktier som innehas
av utländska investerare är förvaltarregistre-
rade, vilket innebär att de förvaltas av banker,
mäklare och/eller förvaltare (som agerar som
ombud för underliggande aktieägare). Detta
innebär att den verkliga aktieägaren inte
anges i den aktiebok som förs av Euroclear
Sweden AB och inte ﬁnns med i statistiken
över aktieinnehav.
Mer information om Ericssons aktieägare
ﬁnns i kapitlet ”Ericssonaktien” i den Finansi-
ella rapporten.
Aktier och röster
Moderbolagets aktiekapital består av två
aktieslag som är noterade på Nasdaq
Stockholm: A- och B-aktier. Varje A-aktie
representerar en röst, och varje B-aktie en
tiondels röst. A- och B-aktier ger innehavaren
rätt till samma andel av tillgångar och vinst,
och medför samma rättigheter när det gäller
utdelning.
5
Ericsson 2025
Bolagsstyrningsrapport
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
Moderbolaget kan även välja att emittera
C-aktier, vilka kan omvandlas till B-aktier
för att öka innehavet av egna aktier, som
ett sätt att ﬁnansiera och säkra program
för långsiktig rörlig ersättning som antas av
bolagsstämman.
I USA handlas Ericssons B-aktier på Nas-
daq New York i form av American Depositary
Shares, bestyrkta av amerikanska depåbevis.
En American Depositary Share representerar
en B-aktie.
Bolagsstämmor
Beslutsfattande vid bolagsstämmor
Ericssons aktieägare utövar sin besluts-
rätt vid bolagsstämmor. De ﬂesta beslut på
bolagsstämmor fattas med enkel majoritet.
Aktiebolagslagen föreskriver dock att beslut
i vissa fall fattas med kvaliﬁcerad majoritet,
till exempel beslut om ändringar i bolagsord-
ningen eller beslut om att överlåta Bolagets
egna aktier till medarbetare som deltar i pro-
gram för långsiktig rörlig ersättning.
Årsstämman
Årsstämman hålls i Kista, Stockholm. Datum
och plats för stämman meddelas på Ericssons
webbplats senast vid den tidpunkt när delårs-
rapporten för det tredje kvartalet föregående
år publiceras.
Aktieägare som inte kan delta personli-
gen får företrädas av ombud med fullmakt.
Styrelsen får i enlighet med bolagsordningen
besluta att aktieägarna även ska kunna utöva
Styrelseledamöterna och medlemmarna i
koncernledningen har samma rösträtt för sina
aktier som övriga aktieägare som innehar
samma aktieslag.
Dialog med aktieägarna i
bolagsstyrningsärenden
Som en del av Ericssons löpande dialog
med aktieägarna, och utöver den sedvan-
liga kommunikationen under det första och
fjärde kvartalet 2025 mellan aktieägarna och
sin rösträtt per post före årsstämman enligt
det förfarande som anges i aktiebolagslagen.
Endast aktieägare införda i aktieboken har
rösträtt. Aktieägare vars aktier är förvaltarre-
gistrerade och som vill rösta måste begära att
vara införda i aktieboken på avstämningsda-
gen för årsstämman.
Årsstämman hålls på svenska och simul-
tantolkas till engelska. Dokumentation som
tillhandahålls av Bolaget är tillgänglig på
svenska och engelska.
På årsstämman har de närvarande aktie-
ägarna möjlighet att ställa frågor om koncer-
nens verksamhet till medlemmar i koncern-
ledningen och till styrelsen.
Den externa revisorn är närvarande vid
årsstämman.
Ericssons årsstämma 2025
Inklusive aktieägare som representerades av
ombud med fullmakt var 3 254 aktieägare
representerade vid årsstämma den 25 mars
2025 motsvarande cirka 72 % av rösterna.
Ericssons funktion för Investor Relations och
koncernledning, har styrelseordförande Jan
Carlson haft en dialog med aktieägare och på
Bolagets initiativ även haft fördjupade dis-
kussioner med aktieägare som tillsammans
representerar cirka 65 % av de utestående
aktierna. Dessa möten inriktas vanligtvis på
ett ﬂertal olika bolagsstyrnings- och ersätt-
ningsfrågor i syfte att förstå och få återkopp-
ling från aktieägarna samt att besvara frågor.
Årsstämman 2025 hölls i Kista, Stockholm.
Aktieägarna kunde dessutom utöva sin röst-
rätt per post före stämman. Förutom aktie-
ägarna deltog styrelsen, medlemmar i kon-
cernledningen, ledamöter i valberedningen
samt den externa revisorn.
Årsstämman 2025 beslutade bland annat
följande:
–
Ansvarsfrihet för styrelseledamöterna.
–
Utdelning om SEK 2,85 per aktie.
–
Val av Christian Cederholm och Marachel
Knight som nya ledamöter och omval av
styrelseledamöterna Jon Fredrik Baksaas,
Jan Carlson, Börje Ekholm, Eric A. Elzvik,
Kristin S. Rinne, Jonas Synnergren, Jacob
Wallenberg, Christy Wyatt och Karl Åberg,
samt omval av Jan Carlson som styrelsens
ordförande.
–
Godkännande av arvoden,
i enlighet med valberedningens förslag.
–
Omval av Deloitte AB som revisor och
godkännande av revisorsarvode.
Aktieägare per den 31 december 2025
Procentuellt ägande (röster)
Svenska institutioner, 58,66 % varav:
– Investor AB, 24,82 %
– AB Industrivärden, 15,04 %
– AMF Tjänstepension
och AMF Fonder, 5,13 %
Utländska institutioner, 29,31 %
Privata svenska investerare, 5,07%
Övriga, 6,97
%
Källa: Nasdaq
Bolagsstyrningsstruktur
Bolagsstämmor
Årsstämma/Extra bolagsstämma
Kommittén för
Enterprise
Business and
Technology
VD och koncernchef
Koncernledningen
Styrelsen
Ledamöter som utses av bolagsstämman
3 ledamöter och 3 suppleanter som utses av arbetstagarorganisationer
Finans-
kommittén
Kompensations-
kommittén
Kommittén
för Audit and
Compliance
Chef för internrevision
Chef för Compliance Ofﬁce
and Investigations
6
Ericsson 2025
Bolagsstyrningsrapport
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
–
Införande av program för långsiktig rörlig
ersättning (LTV) 2025, godkännande av
överlåtelse av egna aktier till anställda och
över börs, riktad nyemission samt av ett
förvärvserbjudande för LTV-programmet
2025.
–
Godkännande av överlåtelse av egna
aktier till anställda och över börs, riktad
nyemission samt av ett förvärvserbju-
dande för LTV-programmet 2024.
–
Godkännande av överlåtelse av egna
aktier över börs för de tidigare beslutade
LTV-programmen 2022, I 2023, II 2023.
Protokollet och de detaljerade röstnings-
resultaten för besluten på årsstämman
2025 ﬁnns tillgängliga på www.ericsson.
com/495815/assets/local/about-ericsson/
corporate-governance/documents/sharehol-
der-meetings/2025/protokoll-arsstamma-
2025-03-25-med-lankar.pdf.
Valberedningen
En valberedning utses varje år i enlighet
med den Instruktion för valberedningen som
antagits av årsstämman. Instruktionen för
valberedningen beskriver valberedningens
uppgifter och processen för hur valberedning-
ens ledamöter ska utses och gäller till dess att
årsstämman beslutar annat.
Enligt instruktionen ska valberedningen
bestå av representanter för de till röste-
talet fyra största aktieägarna vid slutet
av den månad då årsstämman hölls, och
styrelseordförande.
Valberedningen kan även ha ytterligare
ledamöter om en aktieägare begär detta. En
sådan begäran måste grundas på föränd-
ringar i den aktuella aktieägarens aktieinne-
hav och måste inkomma till valberedningen
senast den 31 december varje år. Inga arvo-
den utgår till ledamöterna i valberedningen.
Bolaget ska dock svara för skäliga kostnader
förenade med valberedningens uppdrag.
Kontakta valberedningen
Telefonaktiebolaget LM Ericsson
Valberedningen
c/o Styrelsens sekretariat
164 83 Stockholm
Sverige
nomination.committee@ericsson.com
Förslag till valberedningen
Aktieägare kan när som helst inkomma
med förslag till valberedningen, men för
att valberedningen ska kunna beakta ett
förslag måste förslaget ha inkommit i god
tid före årsstämman. Mer information
ﬁnns tillgänglig på Ericssons webbplats.
Ledamöter i valberedningen
Nuvarande ledamöter i valberedningen är:
–
Johan Forssell (utsedd av Investor AB),
valberedningens ordförande.
–
Helena Stjernholm (utsedd av AB
Industrivärden).
–
Anders Oscarsson (utsedd av AMF
Tjänstepension och AMF Fonder).
–
Christer Gardell (utsedd av Cevian
Capital).
–
Jan Carlson (styrelseordförande).
Valberedningens uppgifter
Valberedningens huvuduppgift är att före-
slå ledamöter för val till styrelsen vid års-
stämman. Styrelseordföranden är medlem i
valberedningen och spelar därmed en viktig
roll för att hålla valberedningen informerad
om Bolagets strategi och ställning. Detta är
avgörande för att valberedningen ska kunna
bedöma vilken kompetens och erfarenhet
som behövs i styrelsen. Dessutom måste
valberedningen beakta de regler om obero-
ende som är tillämpliga för styrelsen och dess
kommittéer.
Valberedningen förbereder också följande
förslag till årsstämman:
–
Arvoden till icke anställda styrelseleda-
möter som väljs av årsstämman samt till
revisor.
–
Utnämning av revisor, som föreslås i
samråd med kommittén för Audit and
Compliance.
–
Val av ordförande för årsstämman.
–
Eventuella ändringar i Instruktionen för
valberedningen.
Valberedningens arbete inför
årsstämman 2026
Inför årsstämman 2026 har valberedningen
genomfört en granskning av de allmänna
kriterier som styrelseledamöterna ska upp-
fylla, inklusive krav på oberoende, analyserat
kompetensbehovet i styrelsen och har över-
vägt resultaten av den utvärdering av styrel-
searbetet som letts av styrelseordföranden.
Valberedningen tillämpade Svensk kod
för bolagsstyrning, avsnitt 4.1 som sin
mångfaldspolicy.
För att underlätta ingående förståelse om
Ericssons verksamhet och strategi presente-
rade vidare styrelseordföranden respektive
VD och koncernchefen sin syn på Bolagets
strategi och ställning för valberedningen.
Mot bakgrund av ovanstående strävar val-
beredningen efter att identiﬁera de mest kva-
liﬁcerade kandidaterna. Detta sker genom att
utvärdera den kompetens och erfarenhet som
krävs av Ericssons styrelseledamöter, samt
betydelsen av styrelsens sammansättning
vad gäller mångfald i perspektiv och erfaren-
heter för att främja innovation och välgrun-
dade beslut i styrelsen. Valberedningen söker
i första hand potentiella styrelseledamöter för
kommande mandatperiod, men ser även till
långsiktiga framtida behov av kompetens. Vid
bedömningen av lämplig sammansättning
av styrelsen strävar valberedningen efter att
i enlighet med tillämpliga lagar identiﬁera de
mest kvaliﬁcerade kandidaterna och beaktar
bland annat vilken erfarenhet och kompetens
som behövs i styrelsen och dess kommittéer
och värdet av mångfald i perspektiv och erfa-
renhet samt behovet av periodisk förnyelse.
Valberedningen beaktar även andra uppdrag
som styrelseledamöterna eventuellt har för
att säkerställa att varje ledamot har möjlighet
att avsätta erforderlig tid för uppdraget som
styrelseledamot i Ericsson.
Valberedningen träffade också ordföran-
den för kommittén för Audit and Compliance
för att ta del av Bolagets och kommitténs
bedömning av kvaliteten och effektiviteten
i den externa revisorns arbete. Kommittén
för Audit and Compliance lämnade också
rekommendationer om extern revisor och
revisorsarvoden.
Valberedningen har fram till den 24 februari
2026 hållit fem möten.
Valberedningens fullständiga förslag pre-
senterades i samband med kallelsen till års-
stämman 2026.
7
Ericsson 2025
Bolagsstyrningsrapport
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
Styrelsen
Styrelsen bär det yttersta ansvaret för
Ericssons organisation och förvaltningen av
Ericssons verksamhet. Styrelsen utser en VD
och koncernchef som ansvarar för den dag-
liga verksamheten inom Bolaget, i enlighet
med styrelsens riktlinjer. VD och koncernchef
uppdaterar regelbundet styrelsen om frågor
som är av betydelse för Ericsson, inklusive
verksamhetens utveckling, resultat, ﬁnansiell
ställning och likviditet.
Styrelseledamöterna utses för perioden
från slutet av en årsstämma till slutet av
nästa årsstämma. Det ﬁnns ingen gräns för
hur många perioder i rad en ledamot kan sitta
i styrelsen.
VD och koncernchef kan väljas som sty-
relseledamot (och Börje Ekholm är för närva-
rande ledamot), men kan inte väljas som sty-
relseordförande enligt aktiebolagslagen.
Intressekonﬂikter
Ericsson tillämpar regler och processer avse-
ende intressekonﬂikter. Styrelseledamöter
ska snarast meddela alla situationer som kan
utgöra en intressekonﬂikt och ombeds regel-
bundet att försäkra att de har upplyst om
alla relevanta situationer. Styrelseledamö-
ter får inte delta i några beslut som rör avtal
mellan dem och Ericsson. Detsamma gäller
avtal mellan Ericsson och tredje man eller
juridisk person där styrelseledamoten har ett
intresse som kan stå i konﬂikt med Ericssons
intressen.
Kommittén för Audit and Compliance
övervakar processen för närståendetrans-
aktioner. Kommittén för Audit and Compli-
ance har också implementerat en process för
förhandsgodkännande av andra tjänster än
revisionstjänster som utförs av den externa
revisorn.
Styrelsens sammansättning
Den nuvarande styrelsen består av elva leda-
möter som valts av aktieägarna på årsstäm-
man 2025 för tiden intill slutet av årsstäm-
man 2026. Styrelsen består dessutom av tre
arbetstagarrepresentanter med tre supplean-
ter, som utsetts av sina respektive arbetsta-
garorganisation för samma period.
Inför årsstämman 2025 informerade val-
beredningen att Svensk kod för bolagsstyr-
ning, avsnitt 4.1, hade tillämpats som dess
mångfaldspolicy. Den nuvarande styrelsens
sammansättning är resultatet av valbered-
ningens arbete inför årsstämman 2025.
Styrelsen består av ledamöter med lämpliga
och diversiﬁerade kvaliﬁkationer och erfa-
renheter, samt kompetenser från olika bran-
scher. Av de styrelseledamöter som valdes
på årsstämman 2025 är tre kvinnor och sju
är män, borträknat VD och koncernchef. När
valberedningen bedömer lämpligheten av
styrelsens sammansättning strävar valbe-
redningen efter att i enlighet med tillämpliga
lagar identiﬁera de mest kvaliﬁcerade kandi-
daterna och beaktar bland annat vilken erfa-
renhet och kompetens som behövs i styrelsen
och dess kommittéer och värdet av mångfald
i perspektiv och erfarenhet för att främja inn-
ovation och välgrundade beslut samt beho-
vet av periodisk förnyelse.
Arbetsordning
I enlighet med aktiebolagslagen har styrelsen
antagit en arbetsordning för styrelsen och
dess kommittéer som innehåller regler för hur
arbetet ska fördelas mellan styrelsen, dess
kommittéer samt VD och koncernchef. Dessa
utgör ett komplement till bestämmelserna i
aktiebolagslagen och Ericssons bolagsord-
ning. Arbetsordningen ses över, utvärderas
och justeras av styrelsen vid behov eller när
det anses lämpligt och antas formellt av sty-
relsen minst en gång per år.
Oberoende
Styrelsen och dess kommittéer omfattas av
en rad olika oberoenderegler i enlighet med
tillämplig svensk lagstiftning, Svensk kod för
bolagsstyrning och tillämpliga amerikanska
värdepapperslagar, regler från den amerikan-
ska ﬁnansinspektionen (U.S. Securities and
Exchange Commission) och Nasdaq Stock
Market Rules som utländsk privat emittent.
Ericsson kan omfattas av undantag från vissa
amerikanska krav och regler från den ame-
rikanska ﬁnansinspektionen (U.S. Securities
and Exchange Commission), och kan besluta
att följa svensk praxis i stället för vissa av
Nasdaq Stock Markets oberoenderegler.
Styrelsens sammansättning uppfyller alla
tillämpliga oberoendekriterier. Inför årsstäm-
man 2025 gjorde valberedningen bedöm-
ningen att sju av de personer som nominerats
som styrelseledamöter var oberoende enligt
kraven i Svensk kod för bolagsstyrning, i för-
hållande till Ericsson, dess bolagsledning och
dess större aktieägare. Dessa var Jon Fredrik
Baksaas, Jan Carlson, Eric A. Elzvik, Marachel
Knight, Kristin S. Rinne, Jonas Synnergren
och Christy Wyatt.
Vid styrelsemöten där styrelseledamö-
terna möts fysiskt hålls normalt sett en ses-
sion där enbart styrelseledamöter som inte är
anställda i Bolaget deltar vilket ger möjlighet
att diskutera frågor utan ledningens närvaro.
Struktur för styrelsens arbete
Styrelsens arbete följer en årscykel. Cykeln är
utformad för att styrelsen på bästa sätt ska
kunna fullgöra sina uppgifter och för att hålla
strategifrågor, riskbedömning och värdeska-
pande högt på dagordningen.
Eftersom styrelsen ansvarar för den
ﬁnansiella tillsynen presenteras och
utvärderas ﬁnansiell information vid styrel-
semötena. Vid styrelsemöten rapporterar
respektive kommittéordförande om arbetet
i kommittéerna, och protokoll från kommit-
téernas sammanträden ﬁnns tillgängliga för
samtliga styrelseledamöter.
Vid styrelsemötena rapporterar VD och
koncernchef om verksamhets- och mark-
nadsutveckling och redovisar koncernens
ekonomiska resultat. Strategifrågor och ris-
ker tas också upp på de ﬂesta av styrelsens
möten. Styrelsen informeras regelbundet
om den senaste utvecklingen när det gäl-
ler viktiga legala och regulatoriska ärenden.
Styrelse- och kommittémöten kan, om det
anses lämpligt, ske via telefon eller genom
digitala möten, och beslut kan också fattas
per capsulam.
Styrelsearbetets årscykel 2025
För att underlätta utvecklingen av Koncer-
nens strategi och fastställandet av grundläg-
gande prioriteringar fastställer och uppdate-
rar styrelsen årligen en ramverksagenda samt
prioriterade fokusområden för tillsyn och
engagemang under det kommande året, som
vägledning i arbetet.
Utöver sin tillsyn av Ericssons strategi,
ﬁnansiella resultat och verksamhetsresultat
har styrelsens huvudsakliga fokusområden
under 2025 omfattat:
–
att bibehålla och stärka teknikledarskapet
–
geopolitik
–
den globala konkurrenssituationen
–
talanghantering och successionsplanering
–
en fortsatt omvandling av företags-
kulturen samt att upprätthålla högsta
standard för bolagsstyrning (inklusive
fokus på transparens, ansvar samt ett
etiskt företagande)
–
att på ett effektivt sätt hantera risker och
ha tillsyn över den operativa effektiviteten.
Områden som har varit i fokus inom styrelsen
under året innefattar transaktioner med nyck-
elkunder, etik och regelefterlevnad, geopolitik
samt regulatoriska frågor. Regelefterlevnad,
strategi och riskhantering står alltid högt på
styrelsens dagordning, liksom hållbarhet
och ansvarsfullt företagande, som utgör en
integrerad del av Ericssons strategi. Styrelsen
följer kontinuerligt den internationella utveck-
lingen och dess möjliga påverkan på Ericsson.
Styrelsearbetet följer en årscykel för att på
ett ändamålsenligt sätt fullgöra sina uppgif-
ter under året samt för att underlätta samord-
ning med Bolagets globala processer, vilket
möjliggör att styrelsen involveras när det är
lämpligt och tillsyn av viktiga punkter i verk-
samheten och under räkenskapsåret. Styrel-
sen har haft regelbundna möten under 2025,
inberäknat de som illustreras nedan, samt
extra styrelsemöten efter behov.
8
Ericsson 2025
Bolagsstyrningsrapport
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
Utbildning
Nya styrelseledamöter får utbildning som
skräddarsys efter deras individuella behov.
Introduktionsutbildningen innefattar vanligt-
vis sett möten med cheferna för affärsområ-
den och koncernfunktioner, samt den utbild-
ning om noteringsfrågor och insiderregler
som Nasdaq Stockholm kräver.
Styrelsens strategidiskussioner kombine-
ras ofta med fördjupade sessioner i viktiga
frågor, där även fördjupade sessioner i Bola-
gets affärsområden och marknadsområden
ingår. Att styrelseledamöterna har en gedigen
kunskap inom dessa områden är avgörande
för att styrelsen ska kunna fatta välgrundade
beslut och för att se till att Bolaget drar nytta
av varje ledamots kompetens.
Revisorns medverkan
Vid årsstämman 2025 omvaldes Deloitte AB
som extern revisor.
Styrelsen håller slutna möten med
Ericssons externa revisor åtminstone en gång
om året för att ta del av och beakta revisorns
observationer. Revisorn lämnar rapporter till
ledningen om koncernens redovisning och
ﬁnansiella rapportering.
Kommittén för Audit and Compliance träf-
far också revisorn regelbundet för att ta del av
och beakta revisorns observationer på delårs-
rapporterna och årsredovisningen. Revisorn
rapporterar om huruvida koncernens räken-
skaper och allmänna ﬁnansiella ställning i allt
väsentligt presenteras på ett rättvisande sätt.
Styrelsearbetets årscykel 2025
Styrelsemöte
(inklusive konstituerande ärenden)
Möte om den tredje delårsrapporten
–
Tredje delårsrapporten
Möte om den första delårsrapporten
–
Första delårsrapporten
Strategimöte
Möte om ﬁnansiella mål
–
Utvärdering av styrelsens arbete
Möte om den andra delårsrapporten
–
Andra delårsrapporten
–
Finansiell prognos
Strategimöte
Q1
Q4
Dec
Jan
Jun
Jul
Feb
Maj
Aug
Mar
Apr
Sep
Okt
Nov
Q2
Q3
Möte om den fjärde delårsrapporten
samt helårsresultatet
–
Helårsresultatet
Styrelsen granskar och bedömer också
processen för ﬁnansiell rapportering, vilken
beskrivs på sidan 26 under rubriken Intern
kontroll över ﬁnansiell rapportering. Sty-
relsens och revisorns egen granskning av
delårsrapporter och årsredovisning bedöms,
tillsammans med andra interna åtgärder,
ge rimlig säkerhet avseende effektiviteten i
den interna kontrollen över den ﬁnansiella
rapporteringen.
Styrelsens arbete 2025
Under 2025 hölls 14 styrelsemöten. Ledamö-
ternas närvaro vid styrelsemöten framgår av
tabellen på sidan 13. Förutom regelbundna
styrelsemöten som hålls som en del av sty-
relsearbetets årscykel får styrelsen även
informationsuppdateringar när det bedöms
lämpligt, antingen skriftligen eller genom
telefonmöte eller digitala möten.
Utvärdering av styrelsens arbete
Ett viktigt syfte med styrelseutvärderingen
är att se till att styrelsen fungerar effektivt.
Utvärderingen syftar bland annat till att
undersöka vilka typer av frågor som styrelsen
anser bör ges större fokus, att avgöra inom
vilka områden styrelsen behöver ytterligare
kompetens samt att utreda om styrelsen är
sammansatt på lämpligt sätt. Utvärderingen
fungerar även som underlag för valbered-
ningens arbete.
Styrelseordföranden tar varje år initiativ
till och leder utvärderingen av styrelsens och
kommittéernas arbete och rutiner. Utvärde-
ringen genomförs bland annat genom detal-
jerade frågeformulär och diskussioner. Ett
externt konsultföretag har anlitats av Bolaget
för att bistå vid framtagandet av frågeformu-
lär, genomförande av enkäter och samman-
ställning av svar.
Under 2025 svarade styrelseledamöterna
på ett frågeformulär som handlade om sty-
relsens arbete i allmänhet samt arbetet för
styrelseordförande, arbetet inom kommittén
för Audit and Compliance, Finanskommittén,
Kompensationskommittén samt kommittén
för Enterprise Business and Technology. Alla
styrelseledamöter har dessutom besvarat ett
frågeformulär om ledamotens enskilda pre-
stationer. Som en del i utvärderingsprocessen
har styrelseordföranden diskuterat utvärde-
ringen med styrelseledamöterna.
Resultatet av utvärderingarna presentera-
des för styrelsen och diskuterades grundligt.
Valberedningen informerades om resultatet
av utvärderingen av styrelsens arbete.
9
Ericsson 2025
Bolagsstyrningsrapport
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
Styrelsens kommittéer
Styrelsen har för närvarande fyra kommittéer:
Kommitén för Audit and Compliance, Finans-
kommittén, Kompensationskommittén samt
kommittén för Enterprise Business and Tech-
nology. Ledamöterna i varje kommitté utses
efter årsstämman för ett år i taget.
Kommittéerna tillhandahåller en fokuse-
rad tillsyn över sina respektive ämnesområ-
den, i enlighet med mandat från styrelsen,
och granskar speciﬁka ärenden vid behov
innan styrelsen fattar beslut. Vidare kan även
styrelsen vid enskilda tillfällen bestämma
om utökad befogenhet för en eller ﬂera kom-
mittéer att fatta beslut i ytterligare speciﬁka
ärenden som ligger utanför den ordinarie
befogenheten. Såväl styrelsen som kommit-
téerna kan anlita oberoende, utomstående
experter i allmänna eller särskilda ärenden, i
den mån det anses lämpligt.
Protokollen från kommittéernas möten
görs tillgängliga för alla styrelseledamöter
och ordföranden för varje kommitté rap-
porterar om kommittéernas arbete vid
styrelsemöten.
Kommittén för Audit and Compliance
Kommittén för Audit and Compliance har
översyn av följande för styrelsens räkning:
–
De finansiella rapporternas omfattning
och riktighet.
–
Efterlevnad av lagar och bestämmelser.
–
Intern kontroll över finansiell rapportering.
–
Riskhantering.
–
Effektiviteten, lämpligheten av samt
implementeringen av koncernens regelef-
terlevnadsprogram, inklusive programmet
för etik och regelefterlevnad.
–
Hållbarhetsrapportering och resultat.
–
Frågor om informationssäkerhet och
dataintegritet.
–
Cybersäkerhet.
Kommittén för Audit and Compliance gran-
skar också årsredovisningen och delårsrap-
porterna och utövar tillsyn över processen för
extern revision. För att säkerställa revisorns
oberoende ﬁnns det riktlinjer och rutiner på
plats för förhandsgodkännande av revisions-
tjänster och icke revisionsrelaterade tjänster
som utförs av den externa revisorn. Rätten att
bevilja förhandsgodkännande får inte delege-
ras till ledningen.
Ericssons externa revisor väljs av aktie-
ägarna på årsstämman. Kommittén för
Audit and Compliance deltar i det förbe-
redande arbetet inför att valberedningen
föreslår extern revisor och revisorsarvode
inför årsstämmans beslut. Dessutom över-
vakar kommittén revisorns löpande arbete
och oberoende ställning, i syfte att undvika
intressekonﬂikter.
Kommittén för Audit and Compliance
har till uppgift att utöva tillsyn. Chefen för
Ericssons internrevisionsfunktion rapporterar
direkt till Kommittén för Audit and Compli-
ance. Chefen för Ericssons internrevisions-
funktion har minst en gång per kvartal slutna
möten med Kommittén för Audit and Com-
pliance utan att någon i ledningen är närva-
rande och har obegränsad tillgång till Kom-
mittén för Audit and Compliance, efter eget
gottﬁnnande.
Kommittén för Audit and Compliance
övervakar frågor avseende regelefterlevnad
och får regelbundet rapporter om regelefter-
levnadsrelaterade frågor från chefsjuristen
och chefen för Compliance Ofﬁce and Investi-
gations. Chefsjuristen rapporterar direkt till
Kommittén för Audit and Compliance gäl-
lande regelefterlevnadsärenden som faller
utanför programmet för etik och regelefter-
levnad samt när det gäller den övergripande
hanteringen av risker gällande juridik, regel-
efterlevnad, etik och anseende kopplade till
Bolagets verksamhet. Förutom att rapportera
till chefsjuristen har chefen för Compliance
Ofﬁce and Investigations ytterligare en obe-
roende rapporteringslinje till Kommittén för
Audit and Compliance avseende de områden
som programmet för etik och regelefterlev-
nad omfattar. Chefen för Compliance Ofﬁce
and Investigations rapporterar regelbundet
till Kommittén för Audit and Compliance om
effektiviteten i programmet för etik och regel-
efterlevnad. Detta inkluderar information om
bekräftade eller misstänkta allvarliga överträ-
delser av den affärsetiska koden, insikter från
resultat av undersökningar och avhjälpande
aktiviteter, identiﬁering av systematiska fel,
samt nya risker och utmaningar i den juridiska
och regulatoriska miljön. Sådana rapporter
möjliggör lämplig tillsyn över identiﬁering av
risker eller riskmönster som uppstår och lämp-
ligheten av motsvarande åtgärder för att för-
hindra, upptäcka och avhjälpa sådana risker
på ett lämpligt sätt. Utöver ovanstående har
chefen för Compliance Ofﬁce and Investiga-
tions minst en gång per kvartal slutna möten
med Kommittén för Audit and Compliance
utan att någon i ledningen är närvarande
samt obegränsad tillgång till VD och kon-
cernchef. Chefen för Compliance Ofﬁce har
också tillgång till Kommittén för Audit and
Compliance, efter eget gottﬁnnande, vilket
kan utnyttjas som en extraordinarie rap-
porteringslinje till Kommittén för Audit and
Compliance om hon begränsas eller hindras i
utövningen av sina förpliktelser.
Kommittén för Audit and Compliance
överser även Ericssons process för granskning
av närståendetransaktioner samt Ericssons
visselblåsarprocess. Dessutom granskar
Kommittén för Audit and Compliance kon-
cernens hantering av information och cyber-
säkerhet samt dataintegritet, och även kon-
cernens hållbarhetsrapportering och resultat.
På årsbasis får Kommittén för Audit
and Compliance utbildning inom ämnen
som är av särskild relevans för kommittén,
såsom inom områden som ﬁnans, juridik,
Organisering av kommittéarbetet
Antal kommittéledamöter per den 31 december 2025
Styrelsen
14 ledamöter
Kommittén för Audit and
Compliance
(4 ledamöter)
Översyn av finansiell
rapportering
Översyn av intern kontroll
Översyn av internrevision
Översyn av koncernens program för
etik och regelefterlevnad
Översyn av riskhanteringen
Uppföljning av hållbarhetsrappor-
tering och resultat
Översyn av informationssäkerhet
och dataintegritet
Finanskommittén
(4 ledamöter)
Finansieringsstrategi
Finansieringsplan
Kompensationskommittén
(4 ledamöter)
Riktlinjer för ersättning till
koncernledningen
Långsiktig rörlig ersättning
Ersättningar till högre chefer
Kommittén för Enterprise
Business and Technology
(5 ledamöter)
Strategi och planering gällande
verksamhet för företagsmarknaden
(Enterprise Business) och teknik
Teknik-ekosystem och
partnerskap
Vetenskaplig inriktning
10
Ericsson 2025
Bolagsstyrningsrapport
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
regelefterlevnad och säkerhet. Under 2025
ﬁck Kommittén för Audit and Compliance
utbildning inom ﬂera områden, bland annat
redovisningsprinciper och kommande för-
ändringar av relevanta redovisningsstandar-
der, bolagsstyrning, AI-styrning och data-
hantering, liksom frågor som rör Bolagets
internrevisionsfunktion.
Ledamöter i kommittén för Audit and
Compliance
Kommittén för Audit and Compliance består
av fyra styrelseledamöter som utsågs av sty-
relsen i samband med årsstämman 2025:
Eric A. Elzvik (ordförande), Jon Fredrik Bak-
saas, Jonas Synnergren och Annika Salo-
monsson (arbetstagarrepresentant).
Styrelsen har utsett styrelseledamöter till
kommittén som valts av aktieägarna och som
har tidigare erfarenhet som CFO eller VD och
koncernchef.
Sammansättningen av Kommittén för
Audit and Compliance uppfyller alla tillämp-
liga krav på oberoende, inklusive villkoren
för att tillämpa ett undantag för att kunna
ha arbetstagarrepresentanter. Styrelsen har
kommit fram till att Eric A. Elzvik är ”eko-
nomisk expert inom kommitténs område”
såsom deﬁnierats i amerikanska ﬁnansin-
spektionen i (U.S. Securities and Exchange
Commission) regelverk, samt att han ska
anses vara väl insatt i ekonomiska frågor i
enlighet med tillämpliga Nasdaq-noterings-
regler och är förtrogen med redovisnings-
praxis som är relevant för ett internationellt
bolag som Ericsson.
Arbetet i kommittén för Audit and
Compliance 2025
Kommittén för Audit and Compliance hade
sju möten under 2025. Ledamöternas när-
varo vid mötena framgår av tabellen på sidan
13. Under året granskade kommittén för Audit
and Compliance omfattningen och resultatet
av externt utförda ﬁnansiella revisioner samt
den externa revisorns oberoende ställning.
Kommittén för Audit and Compliance har
också tillsammans med den externa revisorn
granskat och diskuterat alla delårsrapporter
samt årsredovisningen före publicering. Kom-
mittén utövade även tillsyn över arvodena för
extern revision och godkände andra tjänster
än revisionstjänster som utfördes av den
externa revisorn i enlighet med Bolagets rikt-
linjer och rutiner.
Kommittén godkände revisionsplanen
för internrevisionsfunktionen, baserat bland
annat på den årliga riskbedömningen, och
granskade internrevisionsfunktionens rap-
porter. Kommittén har också tagit emot och
granskat uppdateringar och rapporter från
Ericsson Compliance Line, och från andra
interna rapporteringskanaler inklusive upp-
dateringar avseende pågående utredningar
inom koncernen samt regelbundna rapporter
från Chief Security Ofﬁcer om frågor gällande
cybersäkerhet.
Kommittén har övervakat att Bolaget fort-
löpande uppfyller kraven i Sarbanes-Oxley
Act (SOX) samt att Bolaget efterlever den
interna kontroll- och riskhanteringsproces-
sen. Kommittén för Audit and Compliance
utövade tillsyn över och utvärderade även att
programmet för etik och regelefterlevnad var
effektivt och ändamålsenligt.
Finanskommittén
Finanskommittén ansvarar för att förbereda
ärenden för styrelsens beslut som avser den
ﬁnansiella strategin, till exempel kapitalstruk-
tur, kapitalallokering och kapitalmål, ﬁnansie-
ringsstrategi och treasury-förvaltning.
Ledamöter i Finanskommittén
Finanskommittén består av fyra styrelsele-
damöter som utsågs av styrelsen i samband
med årsstämman 2025: Jan Carlson (ordfö-
rande), Jacob Wallenberg, Karl Åberg och Ulf
Rosberg (arbetstagarrepresentant). Styrelsen
har utsett styrelseledamöter till kommittén
som valts av aktieägarna och som har omfat-
tande bransch- och ﬁnanserfarenhet.
Arbetet i Finanskommittén 2025
Finanskommittén hade fyra möten under
2025. Ledamöternas närvaro vid mötena
framgår av tabellen på sidan 13. Under
2025 utvärderade ﬁnanskommittén Bola-
gets ﬁnansiella styrka och balansräkning,
granskade ﬁnansstrategin, däribland kapi-
talstruktur, kapitalallokering, kapitalmål,
ratingstrategi, ﬁnansieringsstrategi samt
treasury-förvaltningen.
Kompensationskommittén
Kompensationskommittén har bland annat
följande ansvar:
–
Förbereda, för beslut av styrelsen, förslag
till lön och andra ersättningar, inklusive
pensionsförmåner, för VD och koncernchef.
–
Förbereda, för beslut av styrelsen, förslag
till årsstämman om riktlinjer för ersättning
till koncernledningen.
–
Förbereda, för beslut av styrelsen, förslag
till årsstämman om program för långsiktig
rörlig ersättning (LTV) och liknande aktie-
baserade arrangemang på årsstämman.
–
Godkänna förslag till lön och andra ersätt-
ningar, inklusive pensionsförmåner, för
övriga medlemmar i koncernledningen
(förutom VD och koncernchef).
–
Godkänna förslag till målnivåer för kortsik-
tig rörlig ersättning (STV) för övriga med-
lemmar i koncernledningen (förutom VD
och koncernchef).
–
Godkänna utbetalning av kortsiktig rörlig
ersättning till övriga medlemmar i kon-
cernledningen (förutom VD och koncern-
chef) baserat på prestation och uppnådda
resultat.
I sitt arbete tar Kompensationskommitténs
ledamöter hänsyn till ersättningstrender,
regeländringar, informationskrav och gäl-
lande globala förutsättningar för ersättningar
till högre chefer. De granskar marknadslö-
nedata innan de förbereder rekommendatio-
ner för lönejusteringar för VD och koncernchef
för styrelsens beslut och innan de godkän-
ner lönejusteringar för övriga medlemmar i
koncernledningen.
Ledamöter i styrelsens kommittéer per den 31 december 2025
Ledamöter i styrelsens kommittéer
Kommittén för Audit and
Compliance
Eric A. Elzvik (ordförande)
Jon Fredrik Baksaas
Jonas Synnergren
Annika Salomonsson
Finanskommittén
Jan Carlson (ordförande)
Jacob Wallenberg
Karl Åberg
Ulf Rosberg
Kompensationskommitén
Jan Carlson (ordförande)
Kristin S. Rinne
Jonas Synnergren
Kjell-Åke Soting
Kommittén för Enterprise
Business and Technology
Jon Fredrik Baksaas (ordförande)
Kristin S. Rinne
Christy Wyatt
Marachel Knight
Ulf Rosberg
11
Ericsson 2025
Bolagsstyrningsrapport
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
Ledamöter i Kompensationskommittén
Fyra styrelseledamöter utsågs i samband
med årsstämman 2025 till ledamöter av
Kompensationskommittén: Jan Carlson (ord-
förande), Kristin S. Rinne, Jonas Synnergren
och Kjell-Åke Soting (arbetstagarrepresen-
tant). Styrelsen har utsett styrelseledamöter
till kommittén som valts av aktieägarna och
som har erfarenhet från ﬂera olika marknader
och annan kompetens som är relevant för
koncernen.
Under 2025 har Peter Boreham från
Mercer som oberoende expert gett råd och
stöd till Kompensationskommittén.
Arbetet i Kompensationskommittén
under 2025
Kompensationskommittén hade fem möten
under 2025. Ledamöternas närvaro vid
mötena framgår av tabellen på sidan 13.
Kompensationskommittén granskade
och förberedde förslag till LTV 2025 för kon-
cernledningen och de personer som rappor-
terar direkt till dem (högre chefer) som lades
fram för beslut i styrelsen och därefter för
godkännande av årsstämman 2025. Vidare
godkände kommittén löner och STV 2025 för
medlemmarna i koncernledningen (förutom
VD och koncernchef) och granskade utfallet
för LTV 2022. Därtill granskade kommittén
resultatet för EBITA 2024 och minskningen
av utsläpp av växthusgaser (GHG) för LTV
2023 och LTV 2024. Kommittén har tagit
fram förslag gällande ersättning till VD och
koncernchef för godkännande av styrelsen.
Kommittén granskade harmoniseringen
av Riktlinjer för ersättning till koncernled-
ningen som godkändes under 2023 och
beslutade att inte föreslå några förändringar.
Den föreslog också att Ersättningsrapporten
2024 skulle godkännas av styrelsen och där-
efter framläggas på årsstämman 2025 för
godkännande.
Mer information om fast och rörlig ersätt-
ning ﬁnns i Noter till koncernens ﬁnansiella
rapporter – not G2, ”Information angående
styrelseledamöter och ledande befattnings-
havare” och not G3, ”Aktierelaterade ersätt-
ningar” i den Finansiella rapporten och i
Ersättningsrapporten.
Kommittén för Enterprise Business and
Technology
Ansvaret för kommittén för Enterprise
Business and Technology innefattar:
–
Granska och förbereda förslag för styrel-
sens övervägande och/eller beslut angå-
ende ärenden rörande verksamheten inom
avancerad kommunikationslösningar för
företag och teknik som är av avgörande
betydelse för styrelsen.
–
Granska och förbereda förslag för styrel-
sens övervägande och/eller beslut angå-
ende den övergripande inriktningen av
koncernens teknik- och industristrategi för
att säkerställa teknikledarskap samt forsk-
ning och utveckling i världsklass.
–
Granska och förbereda för styrelsens över-
vägande och/eller beslutsärenden som
rör vetenskapsutveckling och geopolitisk
påverkan.
Ledamöter i kommittén för Enterprise
Business and Technology
Kommittén för Enterprise Business and Tech-
nology består av fem styrelseledamöter som
utsågs av styrelsen i samband med årsstäm-
man 2025: Jon Fredrik Baksaas (ordförande),
Kristin S. Rinne, Christy Wyatt, Marachel
Knight och Ulf Rosberg (arbetstagarrepresen-
tant). Styrelsen har utsett styrelseledamöter
till kommittén som har omfattande erfaren-
het inom affärsverksamhet och teknik.
Arbetet i kommittén Enterprise Business
and Technology 2025
Kommittén för Enterprise Business and
Technology hade fem möten under 2025.
Ledamöternas närvaro vid mötena fram-
går av tabellen på sidan 13. Under året har
kommittén för Enterprise Business and
Technology bland annat granskat följande
utvalda fokusområden ur teknik-, affärs- och
marknadsperspektiv:
–
AI
–
6G
–
Företagsnät och säkerhetslösningar
–
Nätverksplattformar och nätaggregatorer
–
Open Radio Access Networks
–
Verksamhetskritiska nät
–
Status och inriktning för Ericssons
forskning och utveckling.
Ersättning till styrelseledamöter
Valberedningen lägger fram förslag för beslut
på årsstämman rörande styrelsearvoden till
icke anställda styrelseledamöter.
Årsstämman 2025 beslutade i enlighet
med valberedningens förslag om arvoden till
icke anställda styrelseledamöter för arbete i
styrelsen och i kommittéerna. Mer informa-
tion om styrelsearvoden 2025 ﬁnns i Noter
till koncernens ﬁnansiella rapporter – not
G2, ”Information angående styrelseleda-
möter och koncernledning”, i den Finansiella
rapporten.
Aktieägarna beslutade även på årsstäm-
man 2025 även, i enlighet med valberedning-
ens förslag, att del av arvodet för styrelseupp-
draget ska kunna betalas i form av syntetiska
aktier. Med ”syntetisk aktie” avses en rättig-
het att i framtiden erhålla utbetalning av ett
kontant belopp som motsvarar börskursen för
en B-aktie i Ericsson vid utbetalningstillfället.
Ledamotens rätt att erhålla utbetalning för
tilldelade syntetiska aktier infaller i normalfal-
let efter publiceringen av Bolagets helårsrap-
port under det femte året efter den bolags-
stämma där tilldelningen av de syntetiska
aktierna beslutades. Syftet med att betala
en del av styrelsearvodet i form av syntetiska
aktier är att ytterligare stärka kopplingen
mellan styrelseledamöternas intresse och
aktieägarnas intresse överensstämmer med
aktieägarnas. Mer information om villkoren
för syntetiska aktier ﬁnns i protokollet från
årsstämman 2025 på Ericssons webbplats.
12
Ericsson 2025
Bolagsstyrningsrapport
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
Styrelseledamöternas mötesnärvaro och styrelsearvoden 2025
Arvoden beslutade av
årsstämman 2025
1)
Antal möten (i styrelse/kommittéer)
som ledamoten deltagit i under 2025
2)
Styrelseledamot
Styrelse-
arvoden, SEK
3)
Kommitté-
arvoden, SEK
Styrelsen
4)
Kommittén
för Audit and
Compliance
Finans-
kommittén
Kompen-
sations-
kommittén
5)
Kommittén
för Enterprise
Business and
Technology
Närvaro, %
6)
Jan Carlson
5 000 000
450 000
14
4
5
100
Jacob Wallenberg
1 300 000
200 000
14
4
100
Jon Fredrik Baksaas
1 300 000
555 000
14
7
5
100
Börje Ekholm
–
7)
–
14
100
Eric A. Elzvik
1 343 655
8)
560 000
14
7
100
Kristin S. Rinne
1 392 639
9)
405 000
11
5
4
83
Marachel Knight
1 440 035
10)
205 000
11
4
100
Jonas Synnergren
1 300 000
520 000
14
7
5
100
Christy Wyatt
1 440 035
11)
205 000
13
5
93
Karl Åberg
1 300 000
200 000
14
4
100
Christian Cederholm
1 300 000
12)
–
11
100
Ulf Rosberg
49 500
13)
16 200
14
4
5
100
Kjell-Åke Soting
49 500
13)
21 600
14
5
100
Annika Salomonsson
49 500
13)
12 600
14
7
100
Loredana Roslund
49 500
13)
14
–
Frans Frejdestedt
49 500
13)
14
–
Stefan Wänstedt
49 500
13)
14
–
Totalt antal möten
14
7
4
5
5
–
1)
Mer information om fast och rörlig ersättning ﬁnns i Noter till koncernens ﬁnansiella rapporter – not G2, ”Information angående styrelseledamöter och ledande befattningshavare” i den Finansiella rapporten.
2)
Denna tabell visar styrelseledamöternas närvaro vid möten i kommittéer som de formellt är medlemmar i. Styrelse- och kommittémöten kan, om det anses lämpligt, hållas via telefon eller genom digitala
möten, och beslut kan också fattas per capsulam.
3)
Icke anställda styrelseledamöter kan välja att erhålla en del av styrelsearvodet (exklusive arvodet för kommittéarbete) i form av syntetiska aktier. Årsstämman 2025 beslutade om ytterligare ersättning per
möte till icke anställda styrelseledamöter för deltagande i fysiska möten i Sverige. EUR 2 000 om styrelseledamoten är bosatt i Europa (utanför Norden) eller USD 5 000 om styrelseledamoten är bosatt
utanför Europa.
4)
Exklusive 9 beslut fattade per capsulam.
5)
Exklusive 7 beslut fattade per capsulam.
6)
Närvaro i styrelsen i procent baserat på antalet styrelse- och kommittémöten som respektive ledamot eller suppleant varit behörig att delta i.
7)
Arvode för styrelseledamöter som fastställs av årsstämman gäller endast för icke anställda styrelseledamöter som valts av aktieägarna.
8)
Erhållit ytterligare arvode om EUR 4 000 (SEK 43 655) för deltagande i fysiska möten i Sverige under 2025.
9)
Erhållit ytterligare arvode om USD 10 000 (SEK 92 639) för deltagande i fysiska möten i Sverige under 2025.
10)
Vald till styrelseledamot på årsstämman den 25 mars 2025. Erhållit ytterligare arvode om USD 15 000 (SEK 140 035) för deltagande i fysiska möten i Sverige under 2025.
11)
Erhållit ytterligare arvode om USD 15 000 (SEK 140 035) för deltagande i fysiska möten i Sverige under 2025.
12)
Vald till styrelseledamot på årsstämman den 25 mars 2025.
13)
Arbetstagarrepresentanterna i styrelsen och deras suppleanter är inte berättigade till styrelsearvode, utan får i stället vardera en ersättning om SEK 2 250 för varje styrelsemöte och SEK 1 800 för varje kom-
mittémöte där de deltar. Under 2025 har arbetstagarrepresentanterna i styrelsen och deras suppleanter fått ersättning för sitt deltagande i styrelsemöten och kommittémöten samt för per capsulam-beslut.
13
Ericsson 2025
Bolagsstyrningsrapport
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
Jan Carlson
Styrelseordförande sedan 2023,
ordförande i Finanskommittén och
i Kompensationskommittén
Jacob Wallenberg
Vice styrelseordförande,
ledamot i Finanskommittén
Jon Fredrik Baksaas
Ordförande i kommittén för
Enterprise Business and
Technology, ledamot i kommittén
för Audit and Compliance
Invald första gången
2017
2011
2017
Född
1960
1956
1954
Utbildning
Civilingenjörsutbildning, Teknisk
fysik och elektroteknik, Linköpings
universitet.
Bachelor of Science in Economics
and Master of Business
Administration, Wharton School,
University of Pennsylvania, USA.
Reservofficer i svenska flottan.
Siviløkonom (Master of Science
in Economics), NHH Norwegian
School of Economics and Business
Administration, Norge.
Nationalitet
Sverige
Sverige
Norge
Styrelseordförande
Autoliv Inc.
Investor AB och Svenskt Näringsliv
Vice styrelseordförande
FAM, Patricia Industries och
Wallenberg Investments AB
Stiftelsen Det Norske Veritas
DNV Group AS
BKK AS
Styrelseledamot
AB Volvo
Knut och Alice Wallenbergs Stiftelse
Scale Leap Capital I AS
Innehav i Ericsson
70 000 B-aktier
1)
, 126 060
syntetiska aktier
2)
och 132 538
köpoptioner
3)
427 703 B-aktier
1)
och
44 715 syntetiska aktier
2)
29 809 syntetiska aktier
2)
Huvudsaklig arbetslivserfarenhet
och övriga upplysningar
Styrelseordförande samt VD
och koncernchef för Veoneer
Inc. (2018–2022). VD och
koncernchef för Autoliv Inc. (2007–
2018) och styrelseordförande
för Autoliv Inc. sedan 2014. Har
innehaft tidigare positioner inom
Autolivkoncernen sedan 1999,
däribland chef för Autoliv Europe,
Vice President Engineering och
chef för Autoliv Electronics. Tidigare
befattningar innefattar VD för
Saab Combitech och Swedish Gate
Array. Hedersdoktor vid Tekniska
fakulteten, Linköpings universitet.
Styrelseordförande i Investor AB
sedan 2005. VD och koncernchef för
SEB (1997) och styrelseordförande
i SEB (1998–2005.) Executive Vice
President och CFO för Investor AB
(1990–1993). Hedersordförande
i IBLAC (Mayor of Shanghai’s
International Business Leaders
Advisory Council) och medlem i
styrgruppen i European Round
Table of Industrialists, vice
ordförande i Swedish-American
Chamber of Commerce US, medlem
av International Advisory Board of
the Atlantic Council, Washington
DC, medlem av International
Business Council inom World
Economic Forum, Trilateral
Commission samt Advisory Board of
Tsinghua University Management
School.
VD och koncernchef för
Telenorkoncernen (2002–
2015). Tidigare befattningar
inom Telenorkoncernen sedan
1989, däribland vice VD, CFO
och VD för TBK AS. Befattningar
före Telenor innefattar CFO för
Aker AS, finansdirektör för Stolt-
Nielsen Seaway AS och controller
inom Det Norske Veritas, Norge
och Japan. Ledamot i styrelsen för
GSMA (2008–2016), ordförande i
styrelsen för GSMA (2014–2016)
och styrelseledamot i Svenska
Handelsbanken AB (2002–2025).
Styrelseledamöter
Stämmovalda styrelseledamöter 2025
Styrelseuppdragen samt uppgifterna om innehav i Ericsson som anges ovan återspeglar situationen per den 31 december 2025.
1)
Antalet aktier och American Depositary Shares inkluderar makes/makas innehav, minderåriga barns innehav och privata bolags innehav, i förekommande fall.
2)
Årsstämman har varje år sedan 2008 beslutat att en del av arvodet till styrelseledamöter ska kunna betalas i form av syntetiska aktier. Med ”syntetisk aktie” avses en rättighet att i framtiden
erhålla en utbetalning som motsvarar börskursen för en B-aktie i Ericsson vid utbetalningstillfället. Mer information finns på sidan 12.
3)
Köpoptioner som utfärdats av Investor AB som var och en berättigar till köp av en B-aktie i Ericsson från Investor AB (ytterligare information finns i Noter till koncernens finansiella rapporter
– not G3, ”Aktierelaterade ersättningar” i den Finansiella rapporten).
14
Ericsson 2025
Bolagsstyrningsrapport
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
Styrelseuppdragen samt uppgifterna om innehav i Ericsson som anges ovan återspeglar situationen per den 31 december 2025.
1)
Antalet aktier och American Depositary Shares inkluderar makes/makas innehav, minderåriga barns innehav och privata bolags innehav, i förekommande fall.
2)
Årsstämman har varje år sedan 2008 beslutat att en del av arvodet till styrelseledamöter ska kunna betalas i form av syntetiska aktier. Med ”syntetisk aktie” avses en rättighet att i framtiden
erhålla en utbetalning som motsvarar börskursen för en B-aktie i Ericsson vid utbetalningstillfället. Mer information finns på sidan 12.
Christian Cederholm
Börje Ekholm
Koncernchef, VD
Eric A. Elzvik
Ordförande i kommittén för
Audit and Compliance
Invald första gången
2025
2006
2017
Född
1978
1963
1960
Utbildning
Civilekonomexamen,
Handelshögskolan i Stockholm,
och Stanford Executive Program,
Stanford University Graduate
School of Business, USA.
Civilingenjörsexamen i
elektroteknik, Kungliga Tekniska
Högskolan, Stockholm. Master of
Business Administration, INSEAD,
Frankrike.
Civilekonomexamen,
Handelshögskolan i Stockholm.
Nationalitet
Sverige
Sverige och USA
Sverige och Schweiz
Styrelseordförande
Trimble Inc.
Global Connect Group
Advisory Board Chair
Deutsche Glasfaser Group
Styrelseledamot
Investor, Mölnlycke, Patricia
Industries och Svenskt Näringsliv.
Styrelseledamot i Swedish-
American Chamber of Commerce
New York.
Landis+Gyr Group AG och AB Volvo
Innehav i Ericsson
7 000 B-aktier
1)
och 12 307
syntetiska aktier
2)
854 288 B-aktier
1)
och 1 009 000
American Depositary Shares
1)
10 000 B-aktier
1)
och 14 904 syntetiska aktier
2)
Huvudsaklig arbetslivserfarenhet
och övriga upplysningar
VD och koncernchef för Investor
sedan 2024. Tidigare positioner
inom Investor och Patricia
Industries sedan 2001, inklusive
chef för Patricia Industries och
Investment Manager på Investor.
Tidigare styrelseledamot i
Aleris, Advisory Committee to
Nasdaq European Markets,
Permobil, SignUp Software och
Hi3G Scandinavia. Medlem av
Stockholms Handelskammares
fullmäktige.
VD och koncernchef för
Telefonaktiebolaget LM Ericsson
sedan 2017. Koncernchef för
Patricia Industries, en division
inom Investor AB (2015–2017).
VD och koncernchef för Investor
AB (2005–2015). Tidigare chef
för Investor Growth Capital Inc.
och New Investments. Tidigare
befattningar på Novare Kapital AB
och McKinsey & Co Inc. Sedan 2017
medlem i styrgruppen för Digital
Communication Governors inom
World Economic Forum.
CFO och medlem av ABB-
koncernens Group Executive
Committee (2013–2017).
CFO för enheten ABB Discrete
Automation & Motion (2010–
2012) och för enheten Automation
Products (2006–2010). Tidigare
befattningar inom ABB sedan 1984,
däribland chefspositioner inom
finans, företagsförvärv och nya
investeringar. För närvarande senior
branschrådgivare till EQT.
Stämmovalda styrelseledamöter 2025, forts.
Börje Ekholm var den enda
styrelseledamoten som
ingick i Ericssons
operativa
ledning under 2025.
15
Ericsson 2025
Bolagsstyrningsrapport
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
Stämmovalda styrelseledamöter 2025, forts.
Marachel Knight
Ledamot i kommittén för Enterprise
Business and Technology
Kristin S. Rinne
Ledamot i
Kompensationskommittén och i
kommittén för Enterprise Business
and Technology
Jonas Synnergren
Ledamot i kommittén för
Audit and Compliance och i
Kompensationskommittén
Invald första gången
2025
2016
2023
Född
1972
1954
1977
Utbildning
Master of Science in Information
Networking, Carnegie Mellon
University, US and a Bachelor of
Science in Electrical Engineering
from Florida State University, USA.
Bachelor of Arts, Washburn
University, USA.
Civilekonomexamen,
Handelshögskolan i Stockholm.
Nationalitet
USA
USA
Sverige
Styrelseordförande
–
–
–
Styrelseledamot
Marvell Technology Group
Synchronoss
Nordea Oyj
Innehav i Ericsson
12 307 syntetiska aktier
1)
20 472 syntetiska aktier
1)
28 012 syntetiska aktier
1)
Huvudsaklig arbetslivserfarenhet
och övriga upplysningar
Olika ledande befattningar inom
teknik för AT&T (2005–2022),
inklusive Senior Vice President of
Strategic Program Realization,
Senior Vice President of Technology
Planning and Operations
samt Senior Vice President of
Engineering and Operations. Olika
chefs- och teknikbefattningar inom
SBC Communications
(1995–2005).
Senior Vice President, Network
Technology, Network Architecture
& Planning, på AT&T (2007–
2014). Chief Technology Officer
på Cingular Wireless (2005–
2007) samt VP Technology & New
Product Development på Cingular
Wireless (2000–2005). Tidigare
befattningar på Southwestern Bell
och SBC (1976–2000). Trustee för
Washburn University Foundation.
Medlem i Link Labs Advisory
Board. Hedersdoktor vid Washburn
University, USA.
Senior Partner på Cevian Capital
AB sedan 2020. Olika befattningar
inom Cevian Capital AB sedan
2007, däribland chef över Cevians
Sverigekontor sedan 2012. Olika
befattningar vid Boston Consulting
Group AB (2000–2006).
Styrelseuppdragen samt uppgifterna om innehav i Ericsson som anges ovan återspeglar situationen per den 31 december 2025.
1)
Årsstämman har varje år sedan 2008 beslutat att en del av arvodet till styrelseledamöter ska kunna betalas i form av syntetiska aktier. Med ”syntetisk aktie” avses en rättighet att i framtiden
erhålla en utbetalning som motsvarar börskursen för en B-aktie i Ericsson vid utbetalningstillfället. Se sidan 12 för mer information.
16
Ericsson 2025
Bolagsstyrningsrapport
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
Stämmovalda styrelseledamöter 2025, forts.
Styrelseuppdragen samt uppgifterna om innehav i Ericsson som anges ovan återspeglar situationen per den 31 december 2025.
1)
Årsstämman har varje år sedan 2008 beslutat att en del av arvodet till styrelseledamöter ska kunna betalas i form av syntetiska aktier. Med ”syntetisk aktie” avses en rättighet att i framtiden
erhålla en utbetalning som motsvarar börskursen för en B-aktie i Ericsson vid utbetalningstillfället. Mer information finns på sidan 12.
Christy Wyatt
Ledamot i kommittén för Enterprise
Business and Technology
Karl Åberg
Ledamot i Finanskommittén
Invald första gången
2023
2024
Född
1972
1979
Utbildning
Examen i Scientific Computer
Programming Technology, College
of Geographic Sciences, Kanada.
Civilekonomexamen,
Handelshögskolan i Stockholm.
Nationalitet
Kanada och USA
Sverige
Styrelseordförande
–
–
Styrelseledamot
Silicon Laboratories Inc. och
Absolute Security
Alleima och Essity
Innehav i Ericsson
28 012 syntetiska aktier
1)
8 204 syntetiska aktier
1)
Huvudsaklig arbetslivserfarenhet
och övriga upplysningar
VD och koncernchef för det
privatägda företaget Absolute
Security (tidigare Absolute
Software) sedan 2018. VD och
koncernchef för DTEX Systems
(2016–2018). VD och koncernchef
(2013–2015) och styrelseord-
förande (2014–2015) för Good
Technology (numera BB). Global
chef för Consumer eBusiness och
Mobile Technology på Citigroup
(2012). Olika positioner inom
Motorola (2005–2011) bl.a. Senior
Vice President Ecosystem, General
Manager Enterprise Business.
Director, Developer Relations på
Apple (2003–2005). Olika
positioner inom Palm (1999–
2003), Sun Microsystems JavaSoft
(1995–1999) och Esri (1994–
1995). Styrelseledamot i Quotient
(2018–2022).
Vice VD, chef för investerings-
organisationen och finans-
funktionen på AB Industrivärden
sedan 2023. Chef för investerings-
och analysorganisationen på AB
Industrivärden sedan 2017. Partner
och medgrundare på Zeres Capital
Partners AB (2012–2017). Partner
på CapMan Public Market Fund
(2012–2015). Investeringsdirektör
på CapMan Public Market Fund
(2009–2012). Olika befattningar
inom Handelsbanken Capital
Markets (2002–2008).
17
Ericsson 2025
Bolagsstyrningsrapport
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
Ulf Rosberg
Arbetstagarrepresentant, ledamot
i Finanskommittén och i kommittén
för Enterprise Business and
Technology
Annika Salomonsson
Arbetstagarrepresentant, ledamot
i kommittén för Audit & Compliance
Kjell-Åke Soting
Arbetstagarrepresentant, ledamot
i Kompensationskommittén
Utsedd första gången
2021
2022
2016
Född
1964
1972
1963
Utsedd av
PTK
LO
PTK
Nationalitet
Sverige
Sverige
Sverige
Innehav i Ericsson
110 B-aktier
1)
2 152 B-aktier
1)
10 489 B-aktier
1)
Anställd sedan
1985
Arbetar som Systemutvecklare
inom forskning och utveckling,
affärsområdet Networks.
1997–2003 och sedan 2005.
Arbetar som verifieringsingenjör.
1996
Arbetar som Global SQA Manager
inom affärsområdet Networks.
Frans Frejdestedt
Arbetstagarrepresentant
– suppleant
Loredana Roslund
Arbetstagarrepresentant
– suppleant
Stefan Wänstedt
Arbetstagarrepresentant
– suppleant
Utsedd första gången
2023
2017
2023
Född
1979
1967
1964
Utsedd av
PTK
PTK
LO
Nationalitet
Sverige
Sverige
Sverige
Innehav i Ericsson
–
2 504 B-aktier
1)
3 544 B-aktier
1)
Anställd sedan
2008
Arbetar som FoU-chef inom
affärsområdet Cloud Software and
Services.
1994
Arbetar som Project Manager FoU,
affärsområdet Networks.
1999
Arbetar som Master Researcher.
Styrelseledamöter och suppleanter utsedda av fackföreningarna
1)
Antalet aktier avser innehavet per den 31 december 2025 och inkluderar makes/makas innehav, minderåriga barns innehav och privata bolags innehav, i förekommande fall.
18
Ericsson 2025
Bolagsstyrningsrapport
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
VD och koncernchef samt koncernledningen
Koncernledningen per den 31 december 2025
presenteras på sidorna 20–24.
Ledning
Riktlinjer för ersättning till koncernled-
ningen godkändes av årsstämman 2023
och förväntas gälla fram till årsstämman
2027. Mer information om fast och rörlig
ersättning finns i Ersättningsrapporten samt i
not G2, ”Information angående styrelseleda-
möter och ledande befattningshavare”, i den
Finansiella rapporten.
Organisationsstruktur
Cloud Software and Services
Networks
Enterprise Wireless Solutions
Global Communications platform
VD och
koncernchef
Koncernfunktioner
Finance
People
Support
Technology
Legal affairs
Americas
Europa, Mellanöstern och Afrika
Nordostasien
Sydostasien, Oceanien och Indien
Affärsområden
Marknadsområden
19
Ericsson 2025
Bolagsstyrningsrapport
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
Börje Ekholm
Verkställande direktör (VD) och
koncernchef
Per Narvinger
Vice VD, chef för affärsområde
Networks
Yossi Cohen
Senior Vice President, chef för
marknadsområdet Nordamerika
Funktioner
VD och koncernchef samt
chef för segmentet Enterprise
Chef för affärsområde Networks
och chef för segmentet Networks
Chef för marknadsområdet
Nordamerika
Född
1963
1974
1971
Utbildning
Civilingenjörsexamen i
elektroteknik, Kungliga Tekniska
Högskolan, Stockholm. Master of
Business Administration, INSEAD,
Frankrike.
Civilingenjörsexamen i
elektroteknik, Kungliga Tekniska
Högskolan, Stockholm.
Bachelor of Business
Administration, University of West
London. Diploma in Electronic
Technical Engineering från
Mosenson Elite academy, Israel.
Nationalitet
Sverige och USA
Sverige
Israel och USA
Anställd sedan
2017
1997
2000
Medlem i koncernledningen sedan
2017
2022
2024
Styrelseledamot
Telefonaktiebolaget LM
Ericsson och Trimble Inc.
(Styrelseordförande) Styrgruppen
för Digital Communication
Governors inom Världsekonomiskt
forum. Swedish-American Chamber
of Commerce New York.
Svenskt Näringsliv och
Teknikföretagen.
Cellular Telecommunications and
Internet Association (CTIA).
Innehav i Ericsson
1)
854 288 B-aktier och 1 009 000
American Depositary Shares
61 495 B-aktier
–
Tidigare befattningar
Koncernchef för Patricia Industries,
en division inom Investor AB. VD
och koncernchef för Investor AB.
Chef för Investor Growth Capital
Inc. och New Investments. Tidigare
ledande befattningar på Novare
Kapital AB och McKinsey & Co Inc.
Senior Vice President och
chef för Cloud Software and
Services Har tidigare innehaft
ledande befattningar inom
Ericssonkoncernen, inklusive
chef för produktområdet
Networks, inom affärsområdet
Networks, chef för kundenheten
Nord- och Centraleuropa inom
marknadsområdet Europa
och Latinamerika samt andra
ledande befattningar, däribland
inom forskning och utveckling,
försäljning av kundlösningar och
produkthantering.
Chef för strategi, teknik,
marknadsföring och
affärsutveckling inom Ericssons
marknadsområde Nordamerika.
Hade tidigare ett flertal ledande
roller inom Ericssonkoncernen, bl.a.
som Head Customer Unit Verizon
i USA, Global Head of Radio Sales
and Business Management, Head
of Global Customer Unit Softbank,
Key Account Manager Bezeq Group,
teknisk direktör för Ericsson Israel.
Innan han började på Ericsson hade
han befattningar i ett startup-bolag
inom telekommunikationsteknik
och hos en mobiloperatör.
Medlemmar i koncernledningen per den 31 december 2025
Styrelseuppdragen samt uppgifterna om innehav i Ericsson som anges ovan återspeglar situationen per den 31 december 2025.
1)
Antalet aktier och American Depositary Shares inkluderar makes/makas innehav, minderåriga barns innehav och privata bolags innehav, i förekommande fall.
20
Ericsson 2025
Bolagsstyrningsrapport
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
Scott Dresser
Senior Vice President, chefsjurist
samt sekreterare i styrelsen för
Telefonaktiebolaget LM Ericsson
Erik Ekudden
Senior Vice President och teknisk
direktör
Moti Gyamlani
Senior Vice President,
chef för koncernfunktionen
Global Operations
Funktioner
Chef för koncernfunktionen Legal
Affairs & Compliance
Chef för koncernfunktionen
Technology
Chef för koncernfunktionen
Global Operations
Född
1967
1968
1973
Utbildning
Juris Doctorate, Vanderbilt
University Law School, Bachelor of
Science Business Administration
and Finance, University of New
Hampshire, USA.
Civilingenjörsexamen i
elektroteknik, Kungliga Tekniska
Högskolan, Stockholm.
Master of Business Administration,
Arizona State University, USA
samt Bachelor of Mechanical
engineering, MIT, Indien.
Nationalitet
USA
Sverige
USA
Anställd sedan
2022
1993
2019
Medlem i koncernledningen sedan
2022
2018
2022
Styrelseledamot
BirdLife International, Cambridge
UK, medlem av Advisory Board.
Council on Foreign Relations.
ASSA ABLOY AB.
Kungliga Ingenjörsvetenskaps-
akademien (IVA). Bredbands-
kommissionen för hållbar
utveckling. TM Forum.
Styrelseådgivare till Smart
eMobility.
Innehav i Ericsson
1)
48 616 B-aktier
60 193 B-aktier och 10 474
American Depositary Shares
29 985 B-aktier
Tidigare befattningar
Group General Counsel på VEON.
Hade tidigare ledande befattningar,
inklusive General Counsel på
Virgin Media, ledande befattningar
på BirdLife International, White
Mountains Re och Conservation
International. Advokat på
advokatfirmorna Lord Day &
Lord och Morgan Lewis, där han
specialiserade sig på bolagsrätt,
bolagsstyrning samt fusioner och
förvärv.
Teknisk direktör och chef för
Technology & Architecture inom
koncernfunktionen Technology
and Emerging Business.
Har tidigare innehaft flera
olika chefsbefattningar inom
Ericssonkoncernen, till exempel chef
för Technology Strategy, teknisk
direktör för Americas och chef för
Standardization & Industry.
Chef för Group Sourcing. Innehade
innan han började på Ericsson ett
flertal ledande roller, bl.a. Chief
Procurement & Supply Chain Officer
och Chief Cost Transformation
Officer på Airtel, Group Vice
President Global Supply Chain
and Sourcing på General Electric
Power Conversion, Vice President
Global Sourcing på Honeywell
samt Executive Director på General
Motors.
Medlemmar i koncernledningen, forts.
Styrelseuppdragen samt uppgifterna om innehav i Ericsson som anges ovan återspeglar situationen per den 31 december 2025
1)
Antalet aktier och American Depositary Shares inkluderar makes/makas innehav, minderåriga barns innehav och privata bolags innehav, i förekommande fall.
21
Ericsson 2025
Bolagsstyrningsrapport
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
Niklas Heuveldop
Senior Vice President, chef
för affärsområdet Global
Communications Platform samt
VD för Vonage
Chris Houghton
Senior Vice President, Chief
Operating Officer, koncernfunktion
Group Support
Patrick Johansson
Senior Vice President, chef för
marknadsområdet Nordamerika,
Europa, Mellanöstern och Afrika
Funktioner
Chef för affärsområdet Global
Communications Platform
Chef för koncernfunktion Support
och chef för affärsområdet
Technology & New Businesses
Chef för marknadsområdet Europa,
Mellanöstern och Afrika
Född
1968
1966
1971
Utbildning
Civilingenjörsexamen i Industrial
Engineering and Management,
Linköpings Tekniska Högskola.
Bachelor of Law, Huddersfield
Polytechnic, Storbritannien.
Civilekonomexamen,
Handelshögskolan vid Göteborgs
universitet.
Nationalitet
Sverige
Storbritannien och Sverige
Sverige
Anställd sedan
1993–2001, 2005
1988
1997
Medlem i koncernledningen sedan
2016
2015
2024
Styrelseledamot
Swedish-American Chamber
of Commerce.
–
–
Innehav i Ericsson
1)
184 018 B-aktier och 15 470
American Depositary Shares
201 852 B-aktier
2 210 B-aktier
Tidigare befattningar
Chef för marknadsområdet
Nordamerika Har tidigare innehaft
ett flertal ledande befattningar
inom Ericssonkoncernen, bl.a.
Chief Strategy Officer och chef för
koncernfunktionen Technology
och Emerging Business, Chief
Customer Officer och chef för
koncernfunktionen Sales, chef
för Global Customer Unit AT&T
och chef för marknadsenheten
Centralamerika och Karibien.
Tidigare befattningar utanför
Ericsson innefattar VD på
ServiceFactory och Chief Operating
Officer på WaterCove Networks.
Chef för marknadsområde
Nordostasien Har tidigare haft
ledande befattningar inom
Ericssonkoncernen, bl.a. chef för
region Nordostasien, chef för region
Indien, chef för Customer Unit
Storbritannien och Irland samt
olika ledande befattningar inom
koncernen.
Vice President and Head of
Business Control and Operations
för Ericssons affärsområde Cloud
Software and Services. Har tidigare
haft ledande befattningar inom
Ericssonkoncernen, bl.a. Global
Head of Sales and Commercial
Management för affärsområdet
Networks, chef för Customer Unit
Korea, samt flera exekutiva finans-
och affärsroller.
Medlemmar i koncernledningen, forts.
Styrelseuppdragen samt uppgifterna om innehav i Ericsson som anges ovan återspeglar situationen per den 31 december 2025.
1)
Antalet aktier och American Depositary Shares inkluderar makes/makas innehav, minderåriga barns innehav och privata bolags innehav, i förekommande fall.
22
Ericsson 2025
Bolagsstyrningsrapport
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
Medlemmar i koncernledningen, forts.
Charlotte Levert
Senior Vice President,
personaldirektör
Jenny Lindqvist
Senior Vice President, chef för
affärsområdet Cloud Software
and Services
Chafic Nassif
Senior Vice President och
chef för marknadsområdet
Nordostasien
Funktioner
Chef för koncernfunktionen People
Chef för affärsområdet Cloud
Software and Services samt Chef
för segmentet Cloud Software and
Services
Chef för marknadsområde
Nordostasien
Född
1984
1982
1981
Utbildning
Bachelor in Business Management
& Human Resources, Royal
Holloway, University of London,
Storbritannien.
Civilekonomexamen,
Handelshögskolan i Stockholm.
Civilingenjörsexamen i
IKT-entreprenörskap och
civilingenjörsexamen i trådlösa
system, Kungliga Tekniska
Högskolan, Stockholm.
Nationalitet
Sverige
Sverige
Sverige
Anställd sedan
2019
2010
2010
Medlem i koncernledningen sedan
2025
2023
2024
Styrelseledamot
–
Epiroc
–
Innehav i Ericsson
1)
–
888 B-aktier
6 425 B-aktier
Tidigare befattningar
Head of People affärsområdet
Cloud Software and Services.
Innehade tidigare befattningen
som Head of People affärsområdet
Managed Services. Hade innan
hon började på Ericsson ett flertal
seniora HR-chefstjänster, bl.a.
personalchef i Sverige och Global
HR business partner på Tieto. Hon
har även haft innehaft ledande
roller på GE Healthcare.
Chef för marknadsområde
Europa och Latinamerika Har
tidigare innehaft ett flertal
ledande chefsbefattningar inom
Ericssonkoncernen, bland annat
chef för Nord- och Centraleuropa
inom marknadsområdet Europa
och Latinamerika, chef för
Global Customer Unit Telia
Company, chef för Solution Line
Intelligent Transport Systems,
Key Account Manager Telenor,
Managed Services Engagement
Lead och Business Manager
Multimedia. Innan han kom till
Ericsson hade han befattningar
inom konsultbranschen och
läkemedelsindustrin.
Chef för Ericssons kundenhet Norra
Latinamerika och Karibien inom
marknadsområdet Europa och
Latinamerika. Har tidigare innehaft
ett flertal ledande roller inom
Ericssonkoncernen, bl.a. VD och
styrelseledamot i Ericsson Taiwan,
Key Account Manager i Tyskland, VP
Business Development and Head
of TV & Enterprise Segments för
Global Customer Unit Vodafone,
Head of TV & Media Sales för
EMEA. Innan han började på
Ericsson har han haft roller inom
IT- och affärskonsultföretag inom
techbranschen.
Styrelseuppdragen samt uppgifterna om innehav i Ericsson som anges ovan återspeglar situationen per den 31 december 2025.
1)
Antalet aktier inkluderar makes/makas innehav, minderåriga barns innehav och privata bolags innehav, i förekommande fall.
23
Ericsson 2025
Bolagsstyrningsrapport
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
Lars Sandström
Senior Vice President,
Chief Financial Officer
Åsa Tamsons
Senior Vice President, chef för
affärsområdet Enterprise Wireless
Solutions och VD för Cradlepoint.
Andres Vicente
Senior Vice President och chef för
marknadsområdet Sydostasien,
Oceanien och Indien
Funktioner
Chef för koncernfunktionen Finance
Chef för affärsområdet Enterprise
Wireless Solutions
Chef för marknadsområdet
Sydostasien, Oceanien och Indien
Född
1972
1981
1970
Utbildning
Civilekonomexamen, Högskolan i
Halmstad.
Civilekonomexamen,
Handelshögskolan i Stockholm.
Master of Business Administration,
Alliance Manchester Business
School, United Kingdom. Bachelor
of Law, Universidad Autonoma de
Madrid.
Nationalitet
Sverige
Sverige
Spanien
Anställd sedan
2024
2018
2021
Medlem i koncernledningen sedan
2024
2018
2024
Styrelseledamot
–
CNH Industrial, Milkywire AB
Swedish-American Chamber of
Commerce
–
Innehav i Ericsson
1)
41 900 B-aktier
89 895 B-aktier
1 896 B-aktier
Tidigare befattningar
Chief Financial Officer på Getinge
och Senior Vice President Group
Reporting, Tax & Control på AB
Volvo. Har före dessa roller innehaft
ett flertal ledande roller inom
Scania Group, bl.a. Vice President
Financial Services, Head of Group
Financial reporting samt Head of
Group Reporting & Control, samt
Chief Financial Officer på Swedish
Orphan Biovitrum AB.
Chef för affärsområdet Technology
& New Businesses. Har tidigare
innehaft ett flertal ledande
befattningar inom Ericssonkon-
cernen, bl.a. IPR och Licensing,
Group Strategy och M&A. Innan han
började på Ericsson innehade han
ett flertal seniora positioner,
inklusive partner på McKinsey &
Company.
Chef för Ericsson Iberia (Spanien
och Portugal) och chef för Global
Customer Unit Telefónica. Hade
innan han började på Ericsson ett
flertal seniora HR-chefstjänster
inom Vodafone Spain.
Medlemmar i koncernledningen, forts.
Styrelseuppdragen samt uppgifterna om innehav i Ericsson som anges ovan återspeglar situationen per den 31 december 2025.
1)
Antalet aktier inkluderar makes/makas innehav, minderåriga barns innehav och privata bolags innehav, i förekommande fall.
24
Ericsson 2025
Bolagsstyrningsrapport
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
Förändringar i koncernledningen
under 2025 och 2026
Den 27 augusti 2025 meddelade Bolaget att
Stella Medlicott skulle lämna sin befattning
som Senior Vice President och marknads-
och kommunikationsdirektör samt Head
of Corporate Relations. Hon lämnade sin
befattning och koncernledningen den 31
december 2025.
Den 11 november 2025 meddelade Bola-
get att Moti Gyamlani skulle lämna sin befatt-
ning som Senior Vice President och chef för
koncernfunktionen Global Operations, från
och med den 12 januari 2026. Han stannar
kvar i Bolaget under en övergångsperiod.
Som en del av Bolagets initiativ för att
effektivisera koncernens corporate center har
vissa organisatoriska förändringar genom-
förts. Funktionerna Group Communications
och Government & Policy Advocacy, som tidi-
gare utgjorde en del av Marketing & Commu-
nications och Corporate Relations, har förts
över till koncernfunktionen Group Support
och rapporterar nu till chefen för koncern-
funktionen Group Support och Chief Ope-
rating Officer. Group Marketing-funktionen
har flyttats till affärsområdet Cloud Software
and Services och kommer att ansvara för
både Group Marketing och Business Area
Cloud Software and services BSS Marketing &
communications. Denna kombinerade funk-
tion rapporterar till chefen för affärsområdet
Cloud Software and Services.
En omställningsplan för koncernfunktion-
en Global Operations håller på att tas fram,
där funktionerna ska ligga närmare själva
verksamheterna.
25
Ericsson 2025
Bolagsstyrningsrapport
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
Ericsson Group Management System
För att säkerställa transparens och enhet-
lighet i organisationen beträffande opera-
tiva förväntningar och krav på bland annat
styrning, beslutsfattande och riskhantering
används Ericsson globala ledningssystem
(Ericsson Group Management System).
Ericsson Group Management System ser till
att utvalda standarder och certifieringar från
Internationella standardiseringsorganisatio-
nen (ISO) effektivt upprätthålls och att Bola-
gets verksamhet kontinuerligt utvärderas och
förbättras.
Ericsson Group Management System
baseras på ISO 9001 (internationell standard
för kvalitetsledningssystem) och är utfor-
mat som ett dynamiskt ledningssystem för
att göra det möjligt för Ericsson att anpassa
systemet efter förändrade krav och förvänt-
ningar, inklusive ny och ändrad lagstiftning
samt kunders och andra intressenters krav.
Ericssons affärsprocesser är en uppsätt-
ning definierade koncernomfattande proces-
ser som integrerats i Ericsson Group Mana-
gement System. De beskriver hur Ericsson
levererar värde till kunder, både proaktivt och
på begäran. Ericssons affärsprocesser erbju-
der möjlighet att omsätta kundernas krav till
definierad hårdvara, mjukvara, lösningar och
tjänster som Ericsson tillhandahåller.
Revisioner, utvärderingar och certifiering
Syftet med säkerhetsaktiviteter som revisio-
ner och utvärderingar är att fastställa nivån
av regelefterlevnad och samla värdefull infor-
mation för att möjliggöra förståelse, analyser
och kontinuerliga förbättringar, och på så
sätt säkerställa att Ericsson Group Manage-
ment System, är ändamålsenligt och effek-
tivt för att hantera Ericssons verksamhet.
Ledningen följer upp regelefterlevnaden av
riktlinjer, direktiv, instruktioner och processer
genom interna självutvärderingsaktiviteter
inom respektive enhet. Dessa komplette-
ras med interna och externa revisioner och
utvärderingar.
För att säkerställa att krav från kunder och
andra intressenter uppfylls fattar Ericsson
medvetna beslut om certifiering. Certifiering
innebär att Ericssons tolkning av standarder
eller krav bekräftas genom att en tredje part
gör en utvärdering.
ISO-certifikat utfärdas av en oberoende
tredje part, vilket visar att systemet fungerar i
hela verksamheten och att det uppfyller rele-
vanta ISO-standarder. Ericssons verksamhet
är för närvarande certifierad enligt ISO 9001
(kvalitet), ISO 14001 (miljö), ISO 45001
(arbetsmiljö) och ISO 27001 (ledningssys-
tem för informationssäkerhet (LIS)). Vissa
utvalda enheter inom Ericsson är också certi-
fierade enligt TL 9000 (standard för telekom-
munikation). Ericsson Group Management
System utvärderas också inom ramen för den
revisionsplan som Ericssons internrevisions-
funktion följer (Corporate Audit).
Utvärderingar av ISO- och ledningssystem
genomfördes av DNV (Det Norske Veritas)
under 2025. Interna revisioner utförs av Bola-
gets internrevisionsfunktion, som rapporterar
till kommittén för Audit and Compliance.
Genom ett riskbaserat tillvägagångssätt
genomför Ericsson revisioner av sina leveran-
törer för att säkerställa att de följer Ericssons
uppförandekod för affärspartners, vilken
innehåller regler som koncernens leveran-
törer måste följa. Den externa revisionen av
Ericsson utförs av Deloitte AB.
Olika typer av granskning enligt ovan har
olika omfattning och syfte. Alla leverantörer
av granskning har definierade och etablerade
ansvarsområden och befogenheter.
Revisor
Enligt bolagsordningen ska Moderbolaget
ha minst ett och högst tre registrerade revi-
sionsbolag som extern oberoende revisor.
Ericssons revisor väljs årligen av årsstämman.
Mandatperioden är ett år.
Revisorn rapporterar till aktieägarna på
bolagsstämmor.
Revisorns uppdrag innefattar:
–
Att hålla styrelsen informerad om den
årliga revisionens planering, omfattning
och innehåll.
–
Att granska delårsrapporterna för att
bedöma att dessa presenteras på ett rätt-
visande sätt i alla väsentliga avseenden,
samt att avge granskningsutlåtanden om
delårsrapporterna för det tredje och fjärde
kvartalet samt årsbokslutet.
–
Avge en revisionsberättelse för
årsredovisningen.
–
Att informera styrelsen om tjänster som
har utförts utöver revisionstjänster, ersätt-
ningen för sådana uppdrag och andra
omständigheter som är av betydelse för
revisorns oberoende.
–
Revisorn utför sitt arbete kontinuerligt
under hela året. Mer information om kon-
takterna mellan styrelsen och revisorn
finns under ”Styrelsens arbete” i denna
Bolagsstyrningsrapport.
Nuvarande revisor
Deloitte AB valdes om till revisorer på års-
stämman 2025 för ett år, det vill säga fram till
slutet av årsstämman 2026. Deloitte AB har
utsett Jonas Ståhlberg, auktoriserad revisor,
till huvudansvarig revisor.
Revisionsarvoden
Ericsson betalade de arvoden (inbegripet
omkostnader) för revisionsrelaterade och
andra uppdrag som anges i tabellen i not H5,
”Ersättning till revisorerna”, i den Finansiella
rapporten.
Intern kontroll över finansiell
rapportering
Detta avsnitt har upprättats i enlighet med
årsredovisningslagen samt Svensk kod för
bolagsstyrning och är begränsat till intern
kontroll över finansiell rapportering. Efter-
som Ericsson är noterade i USA gäller de krav
som anges i Sarbanes-Oxley Act (SOX), med
några få undantag. Dessa krav reglerar infö-
rande och vidmakthållande av intern kontroll
över finansiell rapportering och dessutom
ledningens utvärdering av hur väl de interna
kontrollerna fungerar. Ledningens rapport om
intern kontroll, i enlighet med Sarbanes-Oxley
Act, kommer att ingå i Ericssons årsredovis-
ning på det 20 F-formulär som lämnas till den
amerikanska finansinspektionen (U.S. Securi-
ties and Exchange Commission).
För att stödja dessa regelverk har Bola-
get infört ett ramverk för intern kontroll som
bygger på 2013 års Integrated Framework
utgivet av Committee of Sponsoring Orga-
nizations of the Treadway Commission.
Såsom definierats i Committee of Sponsoring
Organizations of the Treadway Commission
framework, är intern kontroll en samling av
komponenterna nedan: kontrollmiljö, risk-
bedömning, kontrollaktivteter, information
och kommunikation samt övervakning. För
att säkerställa ett effektivt system av intern
kontroll över finansiell rapportering uppda-
teras Bolagets ramverk för intern kontroll
regelbundet för att återspegla exempelvis
förändringar i affärsprocesser, användning
av verktyg, resultat av riskbedömningar och
ändringar i lagstiftningen. Tillämpningen
av Committee of Sponsoring Organizations
of the Treadway Commission-ramverket
beskrivs nedan.
Kontrollmiljö
Bolagets kontrollstruktur bygger på arbets-
fördelningen mellan styrelsen, dess kommit-
téer samt VD och koncernchef. Bolaget har
infört ett ledningssystem som bygger på:
–
Styrdokument, till exempel riktlinjer och
direktiv, samt den affärsetiska koden.
–
En stark företagskultur.
–
Bolagets organisation och sätt att bedriva
verksamhet, med tydligt definierade roller
och ansvarsområden och delegering av
befogenheter.
–
Flera tydligt definierade och koncern-
övergripande planerings-, drift- och
stödprocesser.
De viktigaste delarna av kontrollmiljön när
det gäller den finansiella rapporteringen
behandlas i styrdokument och processer
för redovisning och finansiell rapportering.
Dessa styrdokument uppdateras regelbun-
det för att bland annat inkludera ändringar
26
Ericsson 2025
Bolagsstyrningsrapport
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
i lagar och regelverk, däribland finansiella
rapporteringsstandarder och noteringskrav,
IFRS® redovisningsstandarderna, såsom de
har publicerats av International Accounting
Standards Board (IASB) och Sarbanes-Oxley
Act (SOX). Relevanta affärsprocesser omfat-
tar särskilda kontroller som ska utföras för att
säkerställa att de finansiella rapporterna är
av hög kvalitet.
Ledningen för varje rapporterande juridisk
enhet, marknadsområde och affärsområde
får stöd av ekonomifunktioner vid utförandet
av kontroller avseende transaktioner och rap-
portering. Finansfunktionen är organiserad
med särskilda enheter för varje marknadsom-
råde och affärsområde och har dedikerade
finansiella kontrollenheter som vardera stöd-
jer flera juridiska enheter inom ett geografiskt
område eller en affärsenhet, utöver att de
får stöd från koncernens finansfunktioner på
gruppnivå för att bidra till koncernens affärs-
och finansiella översyn och insikt.
För större förvärv förblir den förvärvade
enhetens huvudsakliga finansfunktioner och
styrning inom enheten, och ingår ett nära
samarbete med koncernens finansfunktioner.
Riskbedömning
För att bidra till tillförlitlig finansiell
rapportering genomför Bolaget kontinuerligt
riskbedömningar för att identifiera risker för
väsentliga felaktigheter i redovisning och
finansiell rapportering som kan förekomma i
samband med redovisning av intäkter och
kostnader, värdering av tillgångar och skulder
eller otillräckliga upplysningar. Andra risker
relaterade till finansiell rapportering
inkluderar bedrägeri, förlust eller förskingring
av tillgångar samt otillbörlig gynnsam
behandling av motparter på Bolagets
bekostnad.
Kontrollaktiviteter
Bolaget har infört kontroller för att säkerställa
att de finansiella rapporterna är tillförlitliga,
korrekta och upprättade i enlighet med till-
lämpliga redovisningsstandarder såsom IFRS
och relevanta noteringsregler, exempelvis
Sarbanes-Oxley Act (SOX). Kontrollerna
omfattar affärsprocesskontroller, IT-kon-
troller och kontroller på enhetsnivå som är
implementerade och genomförs i väsentliga
dotterbolag eller verksamhetsenheter och
som täcker poster med betydande väsentlig-
het och risk.
På koncernnivå ansvarar koncernfunk-
tionen Finance Control för kraven i rapporte-
ringsprocessen för att bidra till rimlig säkerhet
att de finansiella rapporterna är tillförlitliga,
korrekta och upprättade i enlighet med till-
lämpliga redovisningsstandarder såsom
IFRS.
Bolagets affärsprocesser innefattar finan-
siella kontroller avseende godkännande och
bokföring av affärshändelser. I processen för
månads-/årsavslut och rapportering finns
kontroller avseende redovisning, värdering
och upplysningar. Dessa inkluderar tillämp-
ning av kritiska redovisningsprinciper och
bedömningar, både i enskilda dotterbolag
och i koncernredovisningen. Regelbundna
analyser av det finansiella resultatet för varje
dotterbolag, marknadsområde och affärs-
område täcker väsentliga delar av tillgångar,
skulder, intäkter, kostnader och kassaflöde.
Tillsammans med ytterligare analys av kon-
cernens finansiella rapporter på koncern-
nivå syftar dessa rutiner till att säkerställa
finansiella rapporter utan väsentliga fel. För
extern finansiell rapportering utför Disclosure
Committee ytterligare kontrollrutiner för att
granska om upplysningskraven är uppfyllda.
Bolaget har implementerat kontroller för att
säkerställa att finansiella rapporter upprättas
i enlighet med interna redovisnings- och rap-
porteringsprinciper samt IFRS, liksom med
tillämpliga noteringsregler. Det för detaljerad
dokumentation om interna kontroller relate-
rade till bokföring och finansiell rapportering
och håller även register över uppföljning av
genomförandet och resultaten av sådana
kontroller. Detta gör det möjligt för bolagets
koncernchef och VD och CFO att bedöma
kontrollernas effektivitet på ett sätt som är
förenligt med Sarbanes-Oxley Act (SOX).
Enhetsövergripande kontroller med fokus
på kontrollmiljön och efterlevnad av poli-
cyer och direktiv för finansiell rapportering är
implementerade på koncernnivå samt i dot-
terbolag eller verksamhetsenheter. Detalje-
rade processkontroller och dokumentation av
utförda kontroller finns också i de väsentliga
dotterbolagen eller verksamhetsenheterna
och täcker poster med betydande väsentlig-
het och risk. För att säkerställa regelefteref-
terlevnad, styrning och riskhantering inom
områdena juridisk enhetsredovisning och
beskattning samt för att säkra finansiering
och kapitalnivåer, bedrivs verksamheten
genom Financial Control- och Global Finance
Services-enheter/Shared services-enheter
som täcker dotterbolag i varje geografiskt
område. Med en gemensam IT-plattform,
en gemensam kontoplan och gemensamma
masterdata utför Financial Control- och Glo-
bal Finance Services-/Shared services-enhe-
terna bokförings- och rapporteringstjänster
för majoriteten av dotterbolagen.
Information och kommunikation
Bolagets informations- och kommunika-
tionsvägar ska bidra till fullständig och
korrekt finansiell rapportering i rätt tid,
genom att samtliga relevanta riktlinjer och
instruktioner för interna processer görs till-
gängliga för alla berörda medarbetare.
Dessutom tillhandahålls regelbundna upp-
dateringar och meddelanden om ändringar
av redovisningsprinciper, upplysningskrav
och informationsgivningskrav.
Dotterbolag
och operativa enheter lämnar regelbundet
finansiella rapporter och rapporter om sin
operativa verksamhet till interna styrgrup-
per och bolagsledningen. Dessa rapporter
innefattar analyser av och kommentarer till
finansiella resultat och risker. Styrelsen motta-
ger finansiella rapporter månatligen. Ericsson
har implementerat ett visselblåsarverktyg,
Ericsson Compliance Line, som kan användas
för att rapportera misstänkta överträdelser
som utförs av koncernledningen eller den
lokala ledningen, och avser korruption, tvek-
samheter i redovisningen, brister i den interna
redovisningskontrollen eller revisionen, eller
något annat som allvarligt påverkar koncer-
nens intressen eller enskilda individers hälsa,
säkerhet och andra intressen.
Riktlinjer för informationsgivning
Ericssons riktlinjer för finansiell rapporte-
ring och informationsgivning följer IFRS,
och syftet är att se till att kommunikationen
med investerarna är transparent, relevant
och konsekvent, och att den sker i rimlig tid,
på lika villkor och på ett rättvist sätt. Detta
bidrar till att Ericssons finansiella instrument
får ett rättvist marknadsvärde. Ericsson vill
att nuvarande och potentiella investerare ska
ha en god förståelse för hur Bolaget arbetar,
inklusive vad gäller verksamhetsresultat,
framtidsutsikter och potentiella risker.
För att
uppnå dessa mål måste den finansiella rap-
porteringen och informationsgivningen vara
transparent, konsekvent, enkel, relevant, i rätt
tid, på lika villkor och fullständig:
–
Transparent
– för att öka förståelsen för
de ekonomiska drivkrafterna för verksam-
heten och rörelseresultatet samt för att
skapa förtroende och trovärdighet.
–
Konsekvent
– informationen ska
vara jämförbar vad gäller omfatt-
ning och detaljnivå mellan olika
rapporteringsperioder.
–
Enkel
– för att ge en god uppfattning av
affärsverksamheten och resultatet samt
för att undvika feltolkningar.
–
Relevant
– med fokus på vad som är rele-
vant för Ericssons intressenter eller vad
som krävs enligt lag eller noteringsavtal,
för att undvika informationsöverflöd.
–
I rätt tid
– utöver regelbunden, tidsbe-
stämd informationsgivning ska också
annan information publiceras i rätt tid vid
behov, till exempel pressmeddelanden om
viktiga händelser.
–
På lika villkor
– all väsentlig information
ska offentliggöras via pressmeddelanden,
för att säkerställa att informationen sprids
samtidigt till investerarna.
–
Fullständig
– utan väsentliga fel och i
enlighet med god sed – informationsgiv-
ningen ska ske i enlighet med tillämpliga
redovisningsstandarder och noteringskrav
27
Ericsson 2025
Bolagsstyrningsrapport
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
samt branschkrav. Ericssons webbplats
innehåller information om koncernen,
bland annat ett arkiv med årsredovisningar
och delårsrapporter och tillgång till de
senaste nyheterna.
Kontroller och förfaranden för
informationsgivning
Ericsson har kontroller och processer för att
stödja att information lämnas i rätt tid i enlig-
het med tillämpliga lagar och förordningar,
bland annat EU:s marknadsmissbruksförord-
ning, U.S. Securities Exchange Act från 1934,
med ändringar, samt Nasdaq Stockholm
och Nasdaq New York. Enligt processerna
ska också information lämnas till ledningen,
inklusive till VD och koncernchef samt CFO, så
att beslut om informationsgivning kan fattas
i rätt tid.
Ericssons Disclosure Committee hjäl-
per ledningen att fullgöra sitt ansvar när
det gäller Bolagets informationsgivning
till aktieägare och investerarkollektivet. En
av kommitténs viktigaste uppgifter är att
övervaka integriteten och att Bolaget har
effektiva kontroller och förfaranden för infor-
mationsgivning. Ericssons Disclosure Com-
mittee består av ledamöter med olika typer
av kompetens, samt med representation från
segmenten. Ericsson har också en insider-
kommitté som gör bedömningar relaterade
till offentliggörande av insiderinformation.
Insiderkommittén består av chefsjuristen,
CFO och Chief Operating Officer. Ericsson
har investeringar i vissa verksamheter som
Bolaget inte kontrollerar eller styr. Bolagets
kontroller och förfaranden för informations-
givning för dessa verksamheter är betydligt
mer begränsade än dem som tillämpas för
dotterbolag. Hur väl än kontrollprocesserna
utformas och genomförs kan de bara tillhan-
dahålla en rimlig försäkran om att de önskade
målen för kontrollerna uppnås. Ericssons VD
och koncernchef samt CFO har utvärderat
kontrollprocesserna för Bolagets informa-
tionsgivning och kommit fram till att dessa är
effektiva och har en skälig säkerhetsnivå per
den 31 december 2025.
Uppföljning
Bolagets process för finansiell rapportering
granskas årligen av ledningen. Gransk-
ningen utgör grunden för utvärderingen av
det interna ledningssystemet och de interna
styrdokumenten, för att säkerställa att dessa
omfattar alla viktiga områden och risker som
rör den finansiella rapporteringen.
Dotterbolag och verksamhetsenheter
ansvarar för att pröva effektiviteten i de
interna kontrollerna genom självutvärde-
ringar i enlighet med koncernens risk- och
kontrollramverk. På koncernnivå övervakar
koncernfunktionen Group Function Finance
effektiviteten i de interna kontrollerna samt
uppföljningen av ledningens åtgärder för att
åtgärda bristfälliga kontroller. Resultat och
åtgärder rapporteras även till CFO och inklu-
deras i Kommittén för Audit and Compliances
möten.
Efterlevnaden av policys och direktiv
övervakas genom årliga självutvärderingar
och representationsbrev/intyg från chefer
och company controllers i dotterbolag samt
i affärsområden och marknadsområden.
Bolagets finansiella ställning granskas också
vid styrelsemöten. Styrelsens utskott har
viktiga övervakningsfunktioner avseende
ersättningar, lån, investeringar, kundfinansie-
ring, kassahantering, finansiell rapportering
och intern kontroll. Kommittén för Audit and
Compliance och styrelsen granskar samt-
liga delårs- och årsredovisningar innan de
publiceras.
Kommittén för Audit and Compliance får
även regelbundna rapporter från den externa
revisorn. Kommittén för Audit and Compli-
ance följer upp de åtgärder som vidtas för att
förbättra eller ändra kontrollerna. Bolagets
internrevisionsfunktion rapporterar direkt
till kommittén för Audit and Compliance
Compliance.
Styrelsen
Stockholm, 3 mars 2026
Telefonaktiebolaget LM Ericsson (publ)
Org.nr. 556016-0680
28
Ericsson 2025
Bolagsstyrningsrapport
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
Till bolagsstämman i Telefonaktiebolaget LM Ericsson (publ) organisationsnummer 556016-0680
Revisors yttrande om
bolagsstyrningsrapporten
Stockholm den 3 mars 2026
Deloitte AB
Jonas Ståhlberg
Auktoriserad revisor
Uppdrag och ansvarsfördelning
Det är styrelsen som har ansvaret för bolagsstyrningsrapporten för
räkenskapsåret 2025-01-01 – 2025-12-31 på sidorna 1–28 och för
att den är upprättad i enlighet med årsredovisningslagen.
Granskningens inriktning och omfattning
Vår granskning har skett enligt FARs rekommendation RevR 16 Revi-
sorns granskning av bolagsstyrningsrapporten. Detta innebär att
vår granskning av bolagsstyrningsrapporten har en annan inriktning
och en väsentligt mindre omfattning jämfört med den inriktning och
omfattning som en revision enligt International Standards on Auditing
och god revisionssed i Sverige har. Vi anser att denna granskning ger
oss tillräcklig grund för våra uttalanden.
Uttalanden
En bolagsstyrningsrapport har upprättats. Upplysningar i enlighet
med 6 kap. 6 § andra stycket punkterna 2–6 årsredovisningslagen
samt 7 kap. 31 § andra stycket samma lag är förenliga med årsredo-
visningen och koncernredovisningen samt är i överensstämmelse med
årsredovisningslagen.
29
Ericsson 2025
Bolagsstyrningsrapport
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
Ingår i
Ericsson
Årsredovisning
2025
Ersättningsrapport
Årsredovisning 2025
Ersättnings-
rapport
Bolags-
styrnings-
rapport
Finansiell
rapport
→
→
Ericsson 2025
Ersättningsrapport
Rapporten har sammanställts i enlighet med 8 kapitlet, § 53a och 53b aktiebolagslagen (2005:551) samt de
Regler om ersättningar till styrelsen och koncernledningen samt om incitamentsprogram (den 1 januari 2021)
som administreras av Aktiemarknadens självregleringskommitté. Information som krävs enligt 5 kapitlet,
§ 40–44 i årsredovisningslagen (1995:1554) finns i not G1–G4 i den Finansiella rapporten. Information om
Kompensationskommitténs arbete 2025 finns i Bolagsstyrningsrapporten.
Ersättningsrapport
2025
Inledning
2
Total ersättning 2025
3
—
Översikt över total ersättning till VD
och koncernchef samt till vice verkställande
direktörer
4
Fast ersättning
5
Rörlig ersättning
6
— Kortsiktig rörlig ersättning (STV)
6
— Långsiktig rörlig ersättning (LTV)
7
Information om riktlinjer för koncernledningens
aktieinnehav
12
Jämförande information om ändringar i ersättningen
och Bolagets resultat
13
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
2
Ericsson 2025
Ersättningsrapport
Inledning
Denna rapport ger en översikt över Ericssons
ersättningsfilosofi och praxis, och beskriver Rikt-
linjer för ersättning till koncernledningen (”rikt-
linjerna”), som antagits på årsstämman 2023.
Rapporten innehåller information om total ersätt-
ning, inklusive fast och rörlig ersättning, till VD och
koncernchef och vice verkställande direktören.
Denna rapport har upprättats i enlighet med
aktiebolagslagen (ABL) och Regler om ersätt-
ningar till styrelsen och koncernledningen samt
om incitamentsprogram.
Mer information om ersättningar till ledande
befattningshavare finns i not G2 i årsredovis-
ningen för 2025. Information om Kompensations-
kommitténs arbete 2025 finns i Bolagsstyrnings-
rapporten i årsredovisningen för 2025.
Ersättning till styrelsen ingår inte i denna rap-
port. Ersättning till styrelsen godkänns årsvis av
årsstämman och redovisas i den Finansiella rap-
porten och i bolagsstyrningsrapporten för 2025.
Driva tillväxt och värde genom Ericssons
ersättningspraxis
Bolagets ersättningspraxis är utformad för att
vara i linje med Ericssons strategiska mål och
aktieägarnas långsiktiga intressen. Denna praxis
gör det möjligt för Bolaget att attrahera, behålla
och motivera personer med olika bakgrund, kom-
petens och förmåga, och på ett rättvist sätt belöna
exceptionella prestationer och ytterligare stärka
Ericssons kultur.
För att säkerställa att ersättningspaketen är
konkurrenskraftiga genomförs årligen en omfat-
tande utvärdering av den totala ersättningen
med stöd från oberoende part. Varje ersättnings-
komponent på målnivå jämförs noggrant med
respektive lokala marknad och företag med vilka
vi konkurrerar om talangerna.
Ericssons riktlinjer, ersättningsfilosofi och
praxis är fast förankrade i principerna om global
konkurrenskraft, rättvisa, transparens och presta-
tion. Under 2025 förekom inga avvikelser från
riktlinjerna.
Riktlinjerna finns i den Finansiella rapporten
för 2025.
Viktiga händelser inom ersättning under 2025
Under 2025 togs ett antal viktiga beslut gällande
ersättning av Kompensationskommittén och
styrelsen:
–
Som en följd av synpunkter från investerarna
under 2023 utökades ersättningspaketet för
2024 för VD och koncernchef till att innehålla
en kortsiktig rörlig incitamentskomponent på
50 % av grundlönen. Per den 1 januari 2025
består den rörliga ersättningen för VD och
koncernchef av en målnivå på 65 % för kort-
siktig rörlig ersättning (STV) och en målnivå
på 150 % för långsiktig rörlig ersättning (LTV),
vilket sammanlagt är en målnivå motsvarande
215 % av den årliga grundlönen. Detta inne-
bär en ökning på 4,24 % av den totala ersätt-
ningen jämfört med 2024, då den totala rörliga
ersättningen på målnivå var 200 % av den
årliga grundlönen. Det uppdaterade ersätt-
ningspaketet är i linje med en typisk struktur för
VD-paket på marknaden och följer Ericssons
riktlinjer. Ingen höjning av grundlönen genom-
fördes till VD och koncernchef under 2025.
–
Från och med den 15 mars 2025 utsågs Per
Narvinger till vice verkställande direktör och
chef för affärsområdet Networks, och därmed
ingår hans ersättning för den perioden i denna
rapport. Fredrik Jejdling lämnade sin befatt-
ning som vice verkställande direktör och chef
för affärsområde Networks den 14 mars 2025.
–
STV-programmet 2025 för VD och kon-
cernchef resulterade i en utbetalning på
SEK 22 373 471, då prestationen var 183,09 %
för samtliga prestationsmått (92 % av max-
nivå). STV-programmet för vice verkställande
direktör Per Narvinger resulterade i en utbetal-
ning på SEK 5 523 268
1)
, då prestationen var
149,28 % för samtliga prestationsmått (75 %
av maxnivå).
–
I LTV 2025 bestäms koncernens lönsamhet
(EBITA
2)
) av ett treårigt EBITA-mål, beräk-
nat som genomsnittet av utfallet av tre årliga
bestämda EBITA-mål. Prestationsvillkoret för
EBITA 2025 (som motsvarar 1/3 av det totala
målet) för programmet bedömdes till 200 %
av målet (100 % av maxnivå). På liknande sätt
beräknas målet för minskning av växthusgas-
utsläpp som genomsnittet av tre årliga förde-
finierade mål. Prestationsvillkoret för växthus-
gasutsläpp 2025 (som motsvarar 1/3 för det
totala målet) bedömdes till 171,17 % av målet
(86 % av maxnivå).
–
Utfallet för LTV 2023-programmet uppgick till
91,23 % av målet (46 % av maxnivå). Detta
sammanfattar Bolagets prestationer under
prestationsperioden 1 januari 2023 till 31
december 2025 i förhållande till de fördefini-
erade prestationsmålen för LTV 2023 inklusive
ESG-mål (Environmental, Social and Gover-
nance), mål för minskning av koldioxidutsläpp
och ökat antal kvinnliga ledare och det 3-åriga
målet för absolut och relativ total avkastning
för aktieägarna (TSR). Som framgår av ersätt-
ningsrapporten för 2023 föreligger inte något
utfall av inte det ettåriga målet för koncernens
lönsamhet (EBITA
2)
) i LTV 2023.
Föreslagna förändringar av ersättningar
under 2026
Kompensationskommittén och styrelsen har
beslutat att föreslå ett LTV-ersättningsprogram
för 2026 till årsstämman 2026.
Som respons på investerares synpunkter har
Kompensationskommittén och styrelsen fortsatt
med översynen av LTV-programmen och föränd-
ringar av prestationsmåtten för LTV. Huvudsyftet
med de föreslagna ändringarna av LTV 2026 är
att ytterligare förstärka långsiktigheten hos högre
chefer (koncernledningen och personer som rap-
porterar direkt till medlemmar i koncernledningen)
för att säkerställa samstämmighet med aktieä-
garnas långsiktiga intressen samt stärka Erics-
sons engagemang för långsiktig hållbarhet och
ansvarsfullt företagande. Följande treåriga pre-
stationsmått för LTV-programmet 2026 kommer
att föreslås för årsstämman 2026:
–
Koncernens lönsamhet (vikt 45 %): Koncernens
lönsamhet i LTV 2026 kommer att bestämmas
av ett treårigt lönsamhetsmål, beräknat som
genomsnittet av utfallet av tre årliga bestämda
mål för EBITA
2)
eller justerat rörelseresultat
2)
i enlighet med de redovisningsstandarder
som Bolaget tillämpar. Metoden tar hänsyn
till det faktum att Ericssons verksamhet i hög
utsträckning är cyklisk med en koncentrerad
kundbas, vilket historiskt har lett till betydande
volatilitet i resultatet från år till år. Ett flerårigt
lönsamhetsmål baserat på ett treårigt genom-
snitt gör det möjligt för styrelsen att på ett mer
rättvisande sätt ta hänsyn till den bransch-
dynamik som påverkar Ericssons verksamhet
och samtidigt fokusera på långsiktiga resultat.
–
Totalavkastning för aktieägarna (TSR) (vikt
45 %): Totalavkastning för aktieägarna (TSR)
i LTV 2026 bestäms av prestationsmål base-
rade på relativ och absolut TSR. Avseende
relativ RTSR
2)
(RTSR, vikt 20 %) i LTV 2026
har styrelsen föreslagit att jämförelsegruppen
ska vara ett aktieindex med fokus på euro-
peiska bolag (STOXX EUROPE 600). Denna
jämförelsegrupp ger kvalitet och relevans i pro-
grammet genom att en bred jämförelsegrupp
med geografisk överensstämmelse etableras.
Absolut TSR
2)
(ATSR, vikt 25 %) mäts som
den genomsnittliga årliga tillväxttakten för
Ericssons B-aktier, inklusive utdelningar, under
en treårsperiod, vilket är i linje med tidigare
LTV-program.
–
Sustainability and Corporate Responsibility
2)
(vikt 10 %): Mätetalet för koncernens Sustain-
ability and Corporate Responsibility föreslås
bestämmas av ett treårigt mål för att minska
koldioxidutsläppen. Målet för minskning av
koldioxidutsläpp beräknas som genomsnittet
av tre årliga fördefinierade mål, vilket möjliggör
en mer exakt och rigorös måldefinition.
1)
För perioden från och med den 15 mars 2025 till och med den 31 december 2025.
2)
För deﬁnitioner av incitamentsmål, se avsnitt om STV respektive LTV.
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
3
Ericsson 2025
Ersättningsrapport
Total ersättning 2025
Riktlinjer
Nuvarande riktlinjer godkändes av årsstämman
2023. Riktlinjerna är avsedda att gälla i fyra år, till
årsstämman 2027.
Riktlinjerna är i linje med Ericssons företagskul-
tur och värderingar och avspeglar vårt åtagande
för etik, integritet och regelefterlevnad – kärnvär-
den som driver vår långsiktiga framgång. Dessa
riktlinjer kopplar ersättningar till etiskt beteende,
ansvar och prestation och säkerställer att vår
ersättningspraxis speglar vårt åtagande för ett
ansvarsfullt företagande. Denna samstämmighet
stärker förtroendet bland intressenterna och gör
det möjligt för oss att skapa varaktigt värde för
kunder, anställda, investerare och för samhället.
Riktlinjerna har utformats för att stödja strate-
gin och säkerställa att Bolagets långsiktiga intres-
sen uppnås, samtidigt som de är förenliga med
Ericssons filosofi och praxis, och bidrar till konkur-
renskraft, rättvisa, transparens och resultat.
Riktlinjernas huvudsyften är att:
–
Attrahera och behålla kompetenta, prestations-
inriktade och motiverade individer som har den
förmåga, erfarenhet och färdighet som krävs
för att genomföra Ericssons strategi.
–
Uppmuntra beteenden i enlighet med Ericssons
företagskultur och kärnvärden.
–
Säkerställa rättvisa genom att se till att den
totala ersättningen är rimlig men inte oskälig
och att grunden för ersättningarna är tydligt
förklarad.
–
Erbjuda en total ersättning, bestående av både
fast och rörlig ersättning samt förmåner som är
konkurrenskraftiga.
–
En rörlig ersättning som är utformad så att
medarbetarna har tydliga och relevanta mål,
samt stärker deras prestationer och möjliggör
flexibla ersättningskostnader för Ericsson.
Införandet av riktlinjerna har också hjälpt Bolaget
att erbjuda medlemmarna av koncernledningen
attraktiv och globalt konkurrenskraftig total
ersättning.
Total ersättning som tjänats in under 2025
Fast lön, pension och förmåner
Fast lön inkluderar månadsvis utbetald grundlön
som inte är föremål för prestationsmått under året.
Pensioner avser pensionspremier som betalats
som en multipel av den fasta lönen under året.
Förmåner inkluderar belopp som betalats för att
stödja anställda, till exempel tjänstebil, skatte-
rådgivning eller andra förmåner.
Kortsiktig rörlig ersättning
Årlig kortsiktig rörlig ersättning betalas genom
kontantbaserade program som enbart intjänas
baserat på Bolagets finansiella resultat mot på
förhand uppsatta mål. Den information som pre-
senteras för 2025 omfattar räkenskapsåret 2025
och informationen som presenteras för 2024 och
2023 omfattar räkenskapsåren 2024 respektive
2023.
Långsiktig rörlig ersättning
Årlig långsiktig rörlig ersättning utgår i form av
aktierelaterade program som intjänas baserat på
Bolagets prestation i förhållande till uppsatta mål.
Den information som presenteras för 2025 inne-
fattar LTV 2023, där prestationsperioden löpte ut
vid utgången av räkenskapsåret 2025. Information
som presenteras för 2024 och 2023 innefattar
information om LTV 2022 och LTV 2021, där
prestationsperioderna avslutades vid utgången
av räkenskapsåret 2024 respektive 2023.
0
20
40
60
80
100
120
2025
2024
2023
18,8
18,8
18,8
1,5
10,2
19,4
2,3
2,3
22,4
10,2
49,0
15,0
10,2
25,3
Börje Ekholm
VD och koncernchef
SEK miljoner
LTV
Pension
STV
Förmåner
Fast lön
Ersättning intjänad under 2025
0
10
20
30
2025
2024
2023
7,8
3,2
9,3
2,0
1,5
2,8
2.8
6,4
9,3
0,9
2,7
2,4
0,6
0,9
Fredrik Jejdling (från 1 januari 2025
till 14 mars 2025)
Vice verkställande direktör
SEK miljoner
LTV
Pension
STV
Förmåner
Fast lön
0
10
20
30
2025
2024
2023
4,6
7,4
2,2
5,5
0,9
Per Narvinger (
från och med 15 mars 2025)
Vice verkställande direktör
SEK miljoner
LTV
Pension
STV
Förmåner
Fast lön
För deﬁnitioner av prestationsmått, se avsnitt STV respektive LTV.
Prestationsutfall 2025
0
20
40
60
80
100
Utfall
Börje Ekholm
Möjlighet som %
av den maximala nivån
25
25
25
25
25
25
17
25
Utfall STV 2025
%
Koncernens ekonomiska lönsamhet
Ekonomisk lönsamhet affärsområde Networks
Ekonomisk lönsamhet affärsområde
Cloud Software and Services
Ekonomisk lönsamhet affärsområde Enterprise
92
100
0
20
40
60
80
100
Utfall
Fredrik Jejdling
Möjlighet som %
av den maximala nivån
25
75
25
50
Utfall STV 2025
%
Koncernen Ekonomisk lönsamhet
Ekonomisk lönsamhet affärsområde Networks
75
100
0
20
40
60
80
100
25
75
25
50
Utfall
Per Narvinger
Möjlighet som %
av den maximala nivån
Utfall STV 2025
%
Koncernen
Ekonomisk lönsamhet
Ekonomisk lönsamhet affärsområde Networks
75
100
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
4
Ericsson 2025
Ersättningsrapport
LTV 2023 TSR-utveckling (2023–2025)
–20
0
20
40
60
80
100
120
140
160
Cap Gemini
Juniper
CGI Group
Cognizant
Nokia
QUALCOMM
Motorola Solutions
Cisco Systems
Ericsson
F5 Networks
IBM
Corning
–16,10 %
–7,26 %
–4,69 %
16,91 %
28,33 %
37,5 %
46,35 %
56,14 %
57,01 %
61,27 %
113,47 %
153,45 %
RTSR
16,23 % CAGR uppnådd,
intjänandenivå 200,00 %
ATSR
Ranking 3,83 av 12, uppnådd
intjänandenivå 108,44 %
0
20
40
60
80
100
Utfall
Maximal nivå
25
45
20
5
5
5
11
25
5
Utfall LTV 2023
%
Koncernens rörelseresultat (EBIT):
Som % av den maximala nivån
Absolut TSR: Som % av den maximala nivån
Relativ TSR: Som % av den maximala nivån
Hållbarhet: Som % av den maximala nivån
Mångfald: Som % av den maximala nivån
100
46
Översikt över total ersättning till VD och koncernchef samt till vice verkställande direktörer
I tabellen nedan anges den totala ersättningen i SEK till Ericssons VD och koncernchef samt vice verkställande direktörer mellan 2023 och 2025.
1)
Semesterersättning och bilersättning ingår under ”övriga förmåner och semesterlön”. I tidigare års ersättningsrapporter redovisades dessa poster som en del av fast lön.
2)
Mer information om övriga förmåner ﬁnns i tabellen om implementering av fast ersättning, pension och andra förmåner till VD och koncernchef samt till vice verkställande direktörer.
3)
Beloppen representerar kontant betalning istället för pension (för VD och koncernchef) eller pensionspremie (för vice verkställande direktörer) som utbetalats under räkenskapsåret.
4)
Beloppen representerar STV som tjänats in under räkenskapsåret och som betalas ut under påföljande år, dvs. för 2025 representerar beloppen STV 2025, för 2024 representerar beloppen STV 2024
och för 2023 representerar beloppen STV 2023.
5)
Beloppen representerar LTV för vilka alla prestationsperioder löpte ut under räkenskapsåret. För 2025 representerar beloppen LTV 2023, för 2024 representerar beloppen LTV 2022 och för 2023
representerar beloppen LTV 2021. För LTV 2021, LTV 2022 och LTV 2023 beräknas beloppen baserat på antalet prestationsaktierätter som kommer att falla ut i slutet av intjänandeperioden
multiplicerat med det volymviktade medelvärdet av de fem sista handelsdagarna av varje räkenskapsår.
6)
Beloppen representerar ytterligare diskretionära överenskommelser som godkänts av Kompensationskommittén eller styrelsen och som ingåtts under räkenskapsåret. Beloppet är inkluderat under
övriga förmåner i not G2 i den Finansiella rapporten.
7)
Beloppen representerar summan av fast ersättning, rörlig ersättning, ytterligare överenskommelser och pension.All ersättning till VD och koncernchef betalas från Telefonaktiebolaget LM Ericsson.
All ersättning till vice verkställande direktörer betalas från Ericsson AB utom ﬂerårig rörlig ersättning som betalas från Telefonaktiebolaget LM Ericsson.
8)
Kvoterna representerar summan av fast ersättning och pension dividerat med total ersättning.
9)
Kvoterna representerar summan av rörlig ersättning och ytterligare överenskommelser dividerat med total ersättning.
10)
Fredrik Jejdling lämnade befattningen som vice verkställande direktör den 14 mars 2025. Alla värden för 2025, med undantag för upplupen LTV, beräknas pro rata för perioden 1 januari 2025 till
den 14 mars 2025.
11)
Prestationsbaserad engångsersättning relaterad till en väsentlig affärsframgång, godkänd som en ytterligare överenskommelse i enlighet med riktlinjerna för ersättning till koncernledningen.
12)
Per Narvinger utnämndes till vice verkställande direktör den 15 mars 2025. Alla värden för 2025, med undantag för upplupen LTV, beräknas pro rata för perioden 15 mars 2025 till den 31 december 2025.
Fast ersättning
1)
Rörlig ersättning
Fast lön
Övriga
förmåner och
semesterlön
2)
Pension
3)
Ettårig rörlig
ersättning
4)
Flerårig rörlig
ersättning
5)
Ytterligare
överens-
kommelser
6)
Totalt
ersättning
7)
Andel fast
ersättning
8)
Andel rörlig
ersättning
9)
Börje Ekholm
, VD och koncernchef
Financial year
2025
18 799 637
2 281 794
10 151 804
22 373 471
49 047 972
–
102 654 677
30 %
70 %
2024
18 799 637
2 310 861
10 151 804
15 036 644
25 318 696
–
71 617 642
44 %
56 %
2023
18 799 637
1 549 218
10 151 804
–
19 371 871
–
49 872 530
61 %
39 %
Fredrik Jejdling
, vice verkställande direktör
10)
Financial year
2025
1 952 831
20 299
598 438
1 457 569
6 371 593
–
10 400 731
25 %
75 %
2024
9 280 189
861 884
2 754 775
7 774 514
3 166 084
1 500 000
11)
25 337 446
51 %
49 %
2023
9 280 189
902 648
2 728 761
0
2 399 101
–
15 310 698
84 %
16 %
Per Narvinger
, vice verkställande direktör
12)
2025
7 400 000
2 186 229
5 523 268
4 597 265
–
20 617 726
51 %
49 %
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
5
Ericsson 2025
Ersättningsrapport
Implementering av fast ersättning, pension och andra förmåner till VD och koncernchef samt till vice verkställande direktörer
I tabellen nedan visas implementering av fast ersättning, övriga förmåner och pension till VD och koncernchef samt till vice verkställande direktörer.
Fast ersättning
Fast lön
Övriga förmåner
Pension
Syfte och koppling till strategin
Syfte och koppling till strategin
Syfte och koppling till strategin
Attrahera och behålla det ledarskap som behövs
för att implementera Ericssons strategi.
En del av den årliga ersättningen utbetalas i
en förutsägbar form.
Den fasta lönenivån för 2025 bedöms som
lämplig i förhållande till ansvaret att vara VD och
koncernchef eller vice verkställande direktör för
en ledande global leverantör av informations-
och kommunikationstekniklösningar (IKT), jäm-
fört med ersättningspaketen för motsvarande
befattningar i jämförbara internationella bolag.
Attrahera och behålla ledande befattningsha-
vare som behövs för att implementera Ericssons
strategi.
En del av den årliga ersättningen utbetalas
i en förutsägbar form.
Erbjuda långsiktig ekonomisk trygghet och
planering för pension genom att erbjuda
konkurrenskraftiga pensionslösningar som
är i linje med lokal marknadspraxis.
Arrangemang i korthet
Arrangemang i korthet
Arrangemang i korthet
Löner revideras normalt för att träda i kraft
i januari, varvid hänsyn tas till:
–
Ericssons övergripande affärsresultat.
–
Affärsresultatet för den enhet som
medarbetaren leder.
–
Medarbetarens prestation över tid.
–
Externa ekonomiska förhållanden.
–
Befattningens omfattning och komplexitet.
–
Externa marknadsdata för löner.
–
Lön och villkor för andra medarbetare i länder
som anses vara relevanta för rollen.
–
Vid fastställandet av fasta löner måste även
påverkan på den totala ersättningen
beaktas.
Förmånerna ligger i linje med konkurrenskraftig
marknadspraxis i individens anställningsland.
Förmånerna uppgår till högst 10 % av den
årliga fasta lönen för medlemmar av koncern-
ledningen i Sverige.
Medlemmar i koncernledningen är berättigade
till en företagsbil eller motsvarande kontant
ersättning och andra förmåner i linje med övriga
anställda i anställningslandet.
Pensionsplanerna följer konkurrenskraftig praxis
i individens hemland.
Pensionsplanerna för VD och koncernchef
samt vice verkställande direktörer är avgifts-
bestämda planer.
Implementering under det räkenskapsår
som avslutades 31 december 2025
Implementering under det räkenskapsår
som avslutades 31 december 2025
Implementering under det räkenskapsår
som avslutades 31 december 2025
VD och koncernchef:
Fast årslön på SEK 18 799 636,
utgör ingen förändring sedan 2024.
Vice verkställande direktör Fredrik Jejdling:
Fast årslön på SEK 1 952 831 under perioden
1 januari 2025 till den 14 mars 2025 utgör en
förändring på 3 % sedan 2024.
Vice verkställande direktör Per Narvinger:
Fast årslön på SEK 7 400 000 under perioden
15 mars 2025 till den 31 december 2025.
VD och koncernchef:
Börje Ekholm är bosatt i USA och är berättigad
till sjukförsäkring i USA, ytterligare sjukvårds-
förmåner och skatterådgivning beträffande sin
deklaration. Övriga förmåner och semester-
ersättning totalt SEK 2 281 794.
Vice verkställande direktör Fredrik Jejdling:
Övriga förmåner och semesterersättning totalt
SEK 20 299 under perioden 1 januari 2025 till
14 mars 2025.
Vice verkställande direktör Per Narvinger:
Övriga förmåner och semesterersättning totalt
SEK 910 964 under perioden 15 mars 2025 till
31 december 2025.
VD och koncernchef:
Till Börje Ekholm utgår en kontant ersättning
i stället för deltagande i den svenska premie-
bestämda pensionsplanen (ITP1) eftersom han
är bosatt i USA och därmed inte är berättigad till
planen. Den kontanta utbetalningen behandlas
som lön beträffande skatt och sociala avgifter.
Enligt hans anställningsavtal ska pensions-
tillägget innefatta ytterligare premie utöver den
fasta årslönen för att ta hänsyn till en antagen
uppnådd målnivå för STV. Belopp som betalats
2025: SEK 10 151 804.
Vice verkställande direktör Fredrik Jejdling:
Fredrik Jejdling deltar i den premiebestämda
ITP1-planen. Han är även berättigad till kom-
pletterande pensionspremie på 30 % av den
del av grundlönen som överstiger taket i pen-
sionsplanen (ITP1). Belopp som betalats 2025:
SEK 598 438 för perioden 1 januari 2025 till
14 mars 2025.
Vice verkställande direktör Per Narvinger:
Per Narvinger deltar i den premiebestämda
ITP1-planen. Han är även berättigad till kom-
pletterande pensionspremie på 30 % av den
del av grundlönen som överstiger taket i pen-
sionsplanen (ITP1). Belopp som betalats 2025:
SEK 2 186 229 för perioden 15 mars 2025 till
31 december 2025.
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
6
Ericsson 2025
Ersättningsrapport
Ericsson anser, där det är möjligt, att rörlig ersätt-
ning bör utgöra en integrerad del av den totala
ersättningen. Syftet är att koppla prestation till
ersättning genom att förena medarbetarnas
intressen med Ericssons strategiska affärsmål,
samt den egna enhetens hållbara långsiktiga
intressen och resultat.
Alla program för rörlig ersättning har definie-
rade maximala tilldelnings- och intjänandenivåer.
Den kortsiktiga rörliga ersättningen är bero-
ende av en kombination av Ericssons resultat
på koncernnivå och resultatet för medarbetarens
aktuella affärsenhet, medan den långsiktiga
rörliga ersättningen är beroende av Ericssons
resultat på koncernnivå.
Etik, integritet och efterlevnad
i rörlig ersättning
I syfte att främja ansvarstagandet i hela organi-
sationen och att stödja etik och regelefterlevnad
i alla delar av verksamheten kan Bolaget ensidigt
besluta om att hålla inne hela eller delar av utbe-
talningen för en deltagare avseende de år då del-
tagaren har brutit mot Ericssons affärsetiska kod.
Bolaget har även rätt att ensidigt besluta att kräva
återbetalning, helt eller delvis, av utbetalningen
som avser år då en deltagare brutit mot Ericssons
affärsetiska kod.
Utöver uppsägning förbehåller sig Bolaget
rätten att helt eller delvis reducera STV/LTV för
anställda som inte uppfyller vår uppförandekod.
För medlemmar i koncernledningen samt VD och
koncernchef har inga fall av återkrav eller reduce-
rad ersättning förekommit under 2025. Dessutom
utvärderas högre chefer enligt en uppsättning
fördefinierade integritetskriterier, relaterade till
utbildning inom säkerhet, regelefterlevnad och
arbetsmiljö, undertecknande av affärsetisk kod
och andra faktorer knutna till Bolagets program
för etik och regelefterlevnad. Underprestation i
förhållande till dessa fördefinierade kriterier kan
helt eller delvis reducera utbetalningen av STV.
Kortsiktig rörlig ersättning (”STV”)
Årlig STV-ersättning intjänas genom kontantba-
serade program som endast beror på finansiella
prestationer mot på förhand uppsatta mål. Verk-
samhetsmålen är i linje med den årliga affärspla-
nen som godkänts av styrelsen, och som i sin tur
bygger på Bolagets långsiktiga strategi. Ericsson
strävar efter branschledande rörelsemarginaler
och avkastning på investeringar samt en stabil
kassagenerering. Därför är utgångspunkten att ha
ett mål för ekonomisk lönsamhet som är ett mått på
rörelseresultat efter avdrag för kapitalkostnader.
Målen för ekonomisk lönsamhet som definieras
för koncernledningen är:
–
En kombination av mål på koncernnivå och
affärsområdesnivå för koncernfunktioner
och affärsområdeschefer.
–
En kombination av mål på koncern-
nivå och marknadsområdesnivå för
marknadsområdeschefer.
Kompensationskommittén utvärderar och god-
känner alla mål för kortsiktig rörlig ersättning
som fastställs för koncernledningen och styrelsen
beslutar om mål för kortsiktig rörlig ersättning
för VD och koncernchef. Dessa mål bryts ned till
enhetsrelaterade mål i hela koncernen, där detta
är tillämpligt. Kompensationskommittén överva-
kar att målnivåerna för koncernen, affärsområ-
dena och marknadsområdena är ändamålsenliga
och rättvisa under hela prestationsåret och har
befogenhet att revidera dem om de inte längre
skulle vara relevanta, eller om de inte längre bidrar
till ökat värde för aktieägarna. Viktningen för 2025
för VD och koncernchef är 25 % ekonomiskt vinst-
mål för koncernen och 25 % för respektive affärs-
område. Viktningen för 2025 för vice verkstäl-
lande direktörerna är 25 % ekonomiskt vinstmål
för koncernen och 75 % ekonomiskt vinstmål för
affärsområdet Networks.
I tabellerna nedan beskrivs utfallet för STV
2025 för VD och koncernchef och de vice verk-
ställande direktörerna, vilket bestäms genom att
prestationen utvärderas mot tillämpliga finans-
iella mätetal.
Deﬁnition av mål som används i STV
Koncernens ekonomiska vinst
Koncernens EBITA exklusive omstrukturerings-
kostnader, minus kapitalkostnad på investerat
kapital (investerat kapital: totala tillgångar minus
icke räntebärande avsättningar, skulder och icke
operativa likvida medel).
Affärsområde Ekonomisk lönsamhet
Affärsområdets bidrag exklusive omstrukture-
ringskostnader och avskrivningar, minus kapital-
kostnad på affärsområdets rörelsekapital.
Rörlig ersättning
Börje Ekholm, VD och koncernchef
För VD och koncernchef ligger målnivån på 65 % av den fasta lönen och maximum ligger på 130 % av den fasta lönen
Tröskelnivå,
SEK miljarder
Målnivå,
SEK miljarder
Maxnivå,
SEK miljarder
Utfall,
% av mål
Prestationsmått
Viktning
SEK utfall vid
tröskelprestation
SEK utfall vid
målprestation
SEK utfall vid
maxprestation
SEK faktisk
prestation
Koncernens ekonomiska vinst
25 %
7,9
13,9
19,9
200 %
0
3 054 941
6 109 882
6 109 882
Ekonomisk vinst affärsområde Networks
25 %
19,1
24,7
30,2
132,37 %
0
3 054 941
6 109 882
4 043 825
Ekonomisk vinst affärsområde
Cloud Software and Services
25 %
2,5
4,1
5,7
200 %
0
3 054 941
6 109 882
6 109 882
Ekonomisk vinst affärsområde
Enterprise
25 %
–6,1
–5,1
–4,3
200 %
0
3 054 941
6 109 882
6 109 882
Totalt
100 %
0
12 219 764
24 439 528
22 373 471
Fredrik Jejdling, Vice verkställande direktör (från 1 januari 2025, till 14 mars 2025)
För vice verkställande direktör ligger målnivån på 50 % av den fasta lönen och maximum ligger på 100 % av den fasta lönen
Tröskelnivå,
SEK miljarder
Målnivå,
SEK miljarder
Maxnivå,
SEK miljarder
Utfall,
% av mål
Prestationsmått
Viktning
SEK utfall vid
tröskelprestation
SEK utfall vid
målprestation
SEK utfall vid
maxprestation
SEK faktisk
prestation
Koncernens ekonomiska vinst
25 %
7,9
13,9
19,9
200 %
0
244 104
488 208
488 208
Ekonomisk vinst affärsområde Networks
75 %
19,1
24,7
30,2
132,37 %
0
732 312
1 464 623
969 361
Totalt
100 %
0
976 416
1 952 831
1 457 569
Fredrik Jejdling lämnade befattningen som vice verkställande direktör den 14 mars 2025. Utfall i SEK vid tröskelprestation, måluppfyllelse och maximal måluppfyllelse respektive
utfall i SEK vid faktisk prestation beräknas pro rata för perioden 1 januari 2025–14 mars 2025.
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
7
Ericsson 2025
Ersättningsrapport
Långsiktig rörlig ersättning (”LTV”)
De nuvarande LTV-programmen har utformats för
att uppmuntra långvarigt engagemang och värde-
skapande i linje med Ericssons långsiktiga strate-
giska mål och aktieägarnas intressen. De utgör
en del av ett totalt ersättningspaket och sträcker
sig normalt över minst tre år. LTV-programmen
innehåller tydliga prestationskriterier som skiljer
sig från dem i STV-programmet. Eftersom detta är
program för rörlig ersättning är det inte möjligt att
förutsäga utfallet när programmen påbörjas. Den
intjänade ersättningen beror på Bolagets resultat,
Ericsson-aktiens kurs och relevanta ESG-resultat
i förhållande till på förhand satta mål över en tre-
årig prestationsperiod.
De LTV-program som har införts på Ericsson
består av aktierelaterad ersättning för högre
chefer. Målsättningen för LTV-programmen är
att uppmuntra uppbyggnaden av ett betydande
aktieinnehav, för att skapa ett gemensamt ägar-
intresse mellan högre chefer och aktieägarna och
att attrahera, behålla och motivera högre chefer
på en konkurrensutsatt marknad genom presta-
tionsbaserade och aktierelaterade incitament. Till-
delning under LTV-ersättningsprogrammen (pre-
stationsaktierätter) sker vederlagsfritt och berät-
tigar, under förutsättning att vissa prestationsmål
nås, att deltagarna vederlagsfritt erhåller ett antal
aktier efter att en treårig intjänandeperiod löpt ut
för varje program. Prestationsaktierätterna intjä-
nas efter att utmanande prestationsvillkor upp-
nåtts, vilka definieras för varje års program när det
lanseras. Vilken del av prestationsaktierätterna för
LTV som eventuellt kommer att falla ut bestäms
i slutet av relevant prestationsperiod baserat på
om de fördefinierade kriterierna för årets LTV-
program uppfyllts. Det krävs i allmänhet att delta-
garna fortsätter att vara anställda under tre år från
det datum då tilldelning av prestationsaktierät-
terna skedde för att vara kvalificerade att få ta del
av utfallet. Under förutsättning att prestationsvill-
koren har uppfyllts under prestationsperioden, och
att deltagaren har fortsatt vara anställd (förutom
under exceptionella omständigheter) under intjä-
nandeperioden, tilldelas aktier så snart som möj-
ligt efter att intjänandeperioden löpt ut. Vid beslut
om den slutliga måluppfyllelsen för prestations-
aktierätterna, tar styrelsen hänsyn till om nivån är
rimlig i förhållande till Bolagets finansiella resultat
och ställning, villkoren på aktiemarknaden och
andra omständigheter. Annars förbehåller sig sty-
relsen rätten att minska tilldelningen till en lägre
nivå som bedöms lämplig.
Styrelsen kan när som helst fram till sista dagen
av intjänandeperioden reducera (inklusive helt dra
in) det antal aktier som prestationsaktierätterna
berättigar till, i den omfattning som anses lämplig
med hänsyn till:
–
Bolagets finansiella resultat och ställning,
–
Villkoren på aktiemarknaden och/eller
–
Övriga omständigheter och skäl som styrelsen
finner relevanta.
För att uppfylla legala och regulatoriska skyldig-
heter avseende handelsrestriktioner kan Bolaget,
som en försiktighetsåtgärd, välja att tillfälligt
begränsa handeln i Ericssons aktie för styrelse-
ledamöter, koncernledning eller Bolaget.
Detaljer angående vart och ett av de pågående
programmen för långsiktig rörlig ersättning
på Ericsson, inklusive programmen för övriga
anställda, beskrivs i noterna till koncernens
finansiella rapporter – not G3, ”Aktierelaterade
ersättningar”, i den Finansiella rapporten.
Deﬁnition av mål som används i LTV
EBITA (från LTV I och LTV II 2023)
Resultat före räntor, skatt samt avskrivningar och
exklusive nedskrivningar av förvärvade immate-
riella tillgångar och omstruktureringskostnader.
Justerat rörelseresultat (från LTV 2026
tillämpas vid implementationan av IFRS 18)
Rörelseresultat före investeringsintäkter (kostna-
der), ﬁnansieringskostnader, skatt samt exklusive
avskrivningar och nedskrivningar av förvärvade
immateriella tillgångar, omstruktureringskostna-
der och väsentliga engångsposter.
EBIT (fram till LTV 2022)
Resultat före räntor, skatt och exklusive nedskriv-
ningar av förvärvade immateriella tillgångar och
omstruktureringskostnader.
Absolut totalavkastning
Genomsnittlig årlig tillväxttakt för Ericssons
B-aktie inklusive utdelning.
Relativ totalavkastning för aktieägarna jämfört
med jämförelsegruppen (till LTV 2025)
Utvecklingen för Ericssons B-aktie jämfört med
aktieutvecklingen för en grupp av 11 jämförbara
bolag.
Relativ totalavkastning för aktieägarna vs
index (från LTV 2025)
Resultatet för Ericssons B-aktie jämfört med
resultatet för STOXX Europa 600 Index.
ESG Sustainability and Corporate Responsibility
(från LTV 2022)
Att inkludera miljö-, sociala- och bolagsstyrnings-
kriterier (ESG) i den rörliga ersättningen kopplar
ledningens incitament till Ericssons mål för håll-
barhet och ansvarsfullt företagande. Styrelsen
anser att det här tillvägagångssättet är i linje med
aktieägarnas och andra intressenters långsiktiga
intressen genom att det stödjer Bolaget i att upp-
fylla kundernas förväntningar samt driver affärs-
resultat och den operativa effektiviteten.
–
En minskning av växthusgasutsläppen från
Ericssons egen verksamhet och anställdas
tjänsteresor är ett viktigt mål. Detta initiativ gör
det möjligt för Bolaget att dra nytta av över-
gången till en lågkoldioxidekonomi samtidigt
som det stödjer kunderna att minska den totala
miljöpåverkan från drift av mobilnät.
–
Att öka andelen kvinnor i ledande befattning
på Ericsson genom meritbaserad personal-
hantering både attraherar talanger och ökar
lojaliteten, samtidigt som det bidrar till inno-
vation. Ett inkluderande ledarskap bidrar till
den övergripande organisatoriska hälsan och
skapar lika möjligheter för alla (från LTV 2022
till LTV 2025).
Programmet för långsiktig rörlig ersättning
2025 (LTV 2025)
LTV 2025 godkändes på årsstämman 2025 och
omfattar alla högre chefer, inklusive VD och kon-
cernchef, samt vice verkställande direktör. Delta-
garna tilldelades prestationsaktierätter den 12
maj 2025. De prestationsaktierätter som tilldelats
VD och koncernchef samt vice verkställande direk-
törer sammanfattas i tabellen på sidorna 9–11.
Per Narvinger, vice verkställande direktör (från och med den 15 mars 2025 till och med den 31 december 2025)
För vice verkställande direktör ligger målnivån på 50 % av den fasta lönen och maximum ligger på 100 % av den fasta lönen
Tröskelnivå,
SEK miljarder
Målnivå,
SEK miljarder
Maxnivå,
SEK miljarder
Utfall,
% av mål
Prestationsmått
Viktning
SEK utfall vid
tröskelprestation
SEK utfall vid
målprestation
SEK utfall vid
maxprestation
SEK faktisk
prestation
Koncernens ekonomiska vinst
25 %
7,9
13,9
19,9
200 %
0
925 000
1 850 000
1 850 000
Ekonomisk vinst affärsområde Networks
75 %
19,1
24,7
30,2
132,37 %
0
2 775 000
5 550 000
3 673 268
Totalt
100 %
0
3 700 000
7 400 000
5 523 268
Per Narvinger utnämndes till vice verkställande direktör den 15 mars 2025. Utfall i SEK vid lägsta prestationsnivå, vid måluppfyllelse, vid maximal måluppfyllelse samt vid faktisk
prestation beräknas pro rata för perioden 15 mars 2025–31 december 2025.
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
8
Ericsson 2025
Ersättningsrapport
Tilldelningsinformation, programmet för långsiktig rörlig ersättning 2025 (LTV 2025)
Deltagare
6)
Tilldelningsvärde
1)
Tilldelningsvärde
som andel av
årlig grundlön
2)
Antal tilldelade
prestationsaktierätter
3)
Andel av
tilldelningen för vilken
prestationsvillkor gäller
4)
Högsta antal
prestationsaktierätter
som kan tilldelas
5)
Börje Ekholm
28 199 455
150 %
331 212
100 %
662 424
Per Narvinger
5 580 000
60 %
65 539
100 %
131 078
Prestationsutfall för LTV 2023
Utfallet för LTV 2023, med prestationsperioder som gick ut den 31 december 2023, den 31 december 2024 och den 31 december 2025
sammanfattas i tabellen nedan.
Program
Mål
Villkor
Vikt
Prestationsperiod
Möjligt utfall
(linjär fördelning)
Utfall
Mål-
uppfyllnadsnivå
LTV 2023
Koncernens rörelseresultat
(EBITA) 2023
Intervall (miljarder SEK)
26,4–40,4
45 %
1 jan 2023–31 dec 2023
0–200 %
SEK 21,4 miljarder
0 %
2)
LTV 2023
Absolut TSR
Intervall 6–14 %
25 %
1 jan 2023–31 dec 2025
0–200 %
16,23 %
200 %
1)
LTV 2023
Relativ TSR
Ericssons ranking 6–2
20 %
1 jan 2023–31 dec 2025
0–200 %
3,83 av 12
108,44 %
1)
LTV 2023
Minskning av koldioxid
2023
kton koldioxid 142–121
1,66 %
1 jan 2023–31 dec 2023
0–200 %
121,9 kton koldioxid
193,72 %
Minskning av koldioxid
2024
kton koldioxid 132–113
1,66 %
1 Jan 2024–31 dec 2024
0–200 %
105,6 kton koldioxid
200 %
Minskning av koldioxid
2025
kton koldioxid 122–104
1,68 %
1 Jan 2025–31 dec 2025
0–200 %
88,04 kton koldioxid
200 %
LTV 2023
Kvinnliga ledare
Andel kvinnliga ledare
Intervall: 23–25 %
5 %
1 jan 2023–31 dec 2025
0–200 %
24,93 %
193 %
Totalt
100 %
0–200 %
91,23 %
1)
Styrelsen beslutade att måluppfyllnadsnivån för prestationsvillkoren absolut TSR och relativ TSR uppgick till 200 % respektive 108,44 % baserat på en måluppfyllelse om 16,23 % absolut TSR och
rangordning 3,83 för relativ TSR, vilket resulterade i en total måluppfyllnadsnivå om 91,23 % för LTV 2023.
2)
Som meddelades i årsredovisningen för 2023 beslutade styrelsen att måluppfyllnadsnivån för prestationsvillkoret för koncernens rörelseresultat EBITA 2023 var 0 % för den del av prestationsaktierätterna
som tilldelas baserat på utfallet av koncernens rörelseresultat 2023.
1)
Beloppet representerar tilldelat belopp i SEK.
2)
Representerar procentandel av årlig grundlön per tilldelningsdatumet.
3)
Beräknat som respektive tilldelningsvärde dividerat med volymviktad genomsnittskurs för Ericssons B-aktier på Nasdaq Stockholm under de fem handelsdagar som följde närmast efter publiceringen
av Bolagets delårsrapport för fjärde kvartalet 2024.
4)
Alla prestationsaktierätter är föremål för utmanande prestationsvillkor. Dessa mäts under deﬁnierade prestationsperioder som sträcker sig över tre år. Prestationsvillkor för LTV 2025 är: (1) Koncernens
EBITA (vikt 45 %) prestationskriterium för räkenskapsåren 2025, 2026 och 2027, beräknat som genomsnittet av uppnåendet av tre årliga EBITA-mål, (2) Absolut TSR-utveckling (vikt 25 %) i intervallet
6 %–14 % årlig tillväxttakt, (3) relativt TSR-resultat (vikt 20 %) för Ericssons B-aktie, TSR-resultat jämfört med resultatet för STOXX EUROPE 600 Index, (4) minskade koldioxidutsläpp (vikt 5 %) samt (5)
ökad andel kvinnliga ledare (vikt 5 %) i Bolaget. Alla prestationskriterier mäts över perioden 1 januari 2025 till 31 december 2027. Detaljer om hur prestationsvillkoren kommer att beräknas och mätas ﬁnns
i protokollet från årsstämman 2025 under punkt 16.
5)
Det maximala antal aktier som kan tilldelas kommer att resultera i en utspädning på ungefär 0,1 % av det totala antalet utestående aktier. Effekten på nyckeltal är marginell.
6)
Per Narvinger utnämndes till befattningen som vice verkställande direktör den 15 mars 2025. Fredrik Jejdling lämnade befattningen som vice verkställande direktör den 14 mars 2025,
dvs. före tilldelningsdatumet för LTV 2025.
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
9
Ericsson 2025
Ersättningsrapport
Långsiktig rörlig ersättning (LTV) till VD och koncernchef samt vice verkställande direktör
I tabellen nedan visas relevant information om LTV 2022, 2023, 2024 och 2025 för VD och koncernchef samt vice verkställande direktörer.
Börje Ekholm, VD och koncernchef
Huvudsakliga villkor för aktierelaterade planer
Information gällande rapporterat räkenskapsår
Program
Mål
(vikt)
Tilldelnings-
datum
3)
Presta-
tions-
period
4)
Prestations-
periodens
slutdatum
5)
Intjänande-
periodens
slutdatum
6)
Tilldelade
prestations-
aktierätter
7)
Högsta antal
prestations-
aktierätter
som kan
tilldelas
8)
Ingående
saldo vid
årets början
9)
Prestations-
aktierätter
som tjänats in
ut under året
10)
Prestations-
aktierätter som
fortfarande
omfattas av
prestationsvillkor
11)
Prestations-
aktierätter
som betalats
ut under året
12)
Saldo vid
årets slut,
prestations-
aktierätter
som tjänats
in men inte
betalats ut
13)
Antal aktier
(SEK)
Antal aktier
(SEK)
Antal aktier
(SEK)
Antal aktier
(SEK)
Antal aktier
(SEK)
Antal aktier
(SEK)
Antal aktier
(SEK)
LTV 2025
Koncernens
EBITA (45 %)
12/5/2025
3 år
31/12/2027
12/5/2028
149 045
(12 689 691)
298 090
(25 379 383)
298 090
(26 878 775)
TSR-prestations-
villkor (45 %)
1)
12/5/2025
3 år
31/12/2027
12/5/2028
149 045
12 689 691
298 090
(25 379 383)
298 090
(26 878 775)
ESG-mål
(10 %)
2)
12/5/2025
3 år
31/12/2027
12/5/2028
33 122
(2 820 007)
66 244
(5 640 014)
66 244
(5 973 221)
LTV 2024
Koncernen
Rörelseresultat
(EBITA) (45 %)
17/5/2024
1 år
31/12/2024
17/5/2027
210 477
(12 689 658)
420 954
(25 379 317)
279 555
(24 894 373)
279 555
(25 207 565)
TSR-prestations-
villkor (45 %)
1)
17/5/2024
3 år
31/12/2026
17/5/2027
210 479
(12 689 779)
420 958
(25 379 558)
420 958
(37 957 783)
ESG-mål
(10 %)
2)
17/5/2024
3 år
31/12/2026
17/5/2027
46 774
(2 820 004)
93 548
(5 640 009)
15 528
(1 382 768)
15 528
(1 400 160)
62 492
(5 634 904)
31 056
(2 800 320)
LTV 2023
Koncernen
Rörelseresultat
(EBITA) (45 %)
18/5/2023
1 år
31/12/2023
18/5/2026
268 297
(16 073 673)
536 594
(32 147 346)
0
(0)
0
(0)
TSR-prestations-
villkor (45 %)
1)
18/5/2023
3 år
31/12/2025
18/5/2026
268 297
(16 073 673)
536 594
(32 147 346)
427 415
(38 540 011)
427 415
(38 540 011)
ESG-mål
(10 %)
2)
18/5/2023
3 år
31/12/2025
18/5/2026
59 622
(3 571 954)
119 244
(7 143 908)
38 966
(3 469 922)
77 569
(6 994 417)
116 535
(10 507 982)
LTV 2022
14)
Koncernen
Rörelseresultat
(EBIT) (45 %)
18/5/2022
1 år
31/12/2022
18/5/2025
137 994
(15 605 741)
275 988
(31 211 483)
224 599
(20 000 541)
224 599
(18 579 826)
TSR-prestations-
villkor (45 %)
1)
18/5/2022
3 år
31/12/2024
18/5/2025
137 991
(15 605 402)
275 982
(31 210 804)
ESG-mål
(10 %)
2)
18/5/2022
3 år
31/12/2024
18/5/2025
30 664
(3 467 792)
61 328
(6 935 584)
59 721
(5 318 155)
59 721
(4 940 386)
Totalt
618 370
(55 065 849)
520 512
(46 934 588)
1 145 874
(103 323 459)
284 320
(23 520 212)
854 562
(77 055 876)
1)
TSR-prestationsvillkor innefattar både absoluta och relativa prestationsvillkor för respektive program.
2)
ESG-prestationsvillkor innefattar både minskning av växthusgasutsläpp och prestationsvillkor avseende kvinnliga ledare för respektive program.
3)
Tilldelningsdatum representerar det datum då tilldelningen gjordes.
4)
Prestationsperiod representerar den period över vilken prestationsvillkoren mäts.
5)
Prestationsperiodens slutdatum representerar det datum då prestationsperioden avslutas.
6)
Intjänandeperiodens slutdatum representerar det datum då eventuella prestationsaktierätter faller ut och berättigar deltagarna att erhålla aktier.
7)
Siffrorna representerar det ursprungliga antalet prestationsaktierätter som tilldelades. Värden i SEK representerar motsvarande värde på tilldelningsdatum.
8)
Siffrorna representerar det maximala antal prestationsaktierätter som kan tjänas in för varje prestationsvillkor. Värden i SEK representerar motsvarande värde på tilldelningsdatum.
9)
Siffrorna representerar saldot vid början av det aktuella året, vilket innefattar prestationsaktierätter som tjänats in under tidigare år som ännu inte fallit ut. Värden i SEK beräknas som antalet intjänade
prestationsaktierätter multiplicerat med volymviktad genomsnittlig aktiekurs för de sista fem handelsdagarna under föregående räkenskapsår.
10)
Siffrorna representerar det antal prestationsaktierätter som tjänats in och som hade en prestationsperiod som löpte ut under räkenskapsåret. Värden i SEK beräknas som antalet prestationsaktierätter
som tjänats in multiplicerat med volymviktad genomsnittlig aktiekurs för de sista fem handelsdagarna under räkenskapsåret.
11)
Siffrorna representerar det maximala antal utestående prestationsaktierätter som fortfarande är föremål för en pågående prestationsperiod. Värden i SEK beräknas som antalet utstående
prestationsaktierätter som fortfarande omfattas av en prestationsperiod multiplicerat med volymviktad genomsnittlig aktiekurs för de sista fem handelsdagarna under räkenskapsåret.
12)
Siffrorna representerar det antal prestationsaktierätter som hade en intjänandeperiod som löpte ut under räkenskapsåret och som berättigade deltagaren att erhålla aktier vederlagsfritt.
Värden i SEK representerar det verkliga värdet för aktier som tilldelas deltagaren vid intjänandeperiodens slut.
13)
Siffrorna representerar saldot vid slutet av året, vilket innefattar prestationsaktierätter som tjänats in under räkenskapsåret samt tidigare prestationsaktierätter som tjänats in men som inte förverkats.
Värden i SEK beräknas som antalet prestationsaktierätter som tjänats in multiplicerat med volymviktad genomsnittlig aktiekurs för de sista fem handelsdagarna under räkenskapsåret.
14)
LTV 2022 betalades ut under andra kvartalet 2025.
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
10
Ericsson 2025
Ersättningsrapport
Långsiktig rörlig ersättning (LTV) till VD och koncernchef samt till vice verkställande direktör, forts.
Fredrik Jejdling, Vice verkställande direktör
Huvudsakliga villkor för aktierelaterade planer
Information gällande rapporterat räkenskapsår
Program
Mål
(vikt)
Tilldelnings-
datum
3)
Presta-
tions-
period
4)
Prestations-
periodens
slutdatum
5)
Intjänande-
periodens
slutdatum
6)
Tilldelade
prestations-
aktierätter
7)
Högsta antal
prestations-
aktierätter
som kan
tilldelas
8)
Ingående
saldo vid
årets början
9)
Prestations-
aktierätter
som tjänats in
under året
10)
Prestations-
aktierätter som
fortfarande
omfattas av
prestationsvillkor
11)
Prestations-
aktierätter
som betalats
ut under året
12)
Saldo vid
årets slut,
prestations-
aktierätter
som tjänats
in men inte
betalats ut
13)
Antal aktier
(SEK)
Antal aktier
(SEK)
Antal aktier
(SEK)
Antal aktier
(SEK)
Antal aktier
(SEK)
Antal aktier
(SEK)
Antal aktier
(SEK)
LTV 2024
Koncernen
Rörelseresultat
(EBITA) (45 %)
17/5/2024
1 år
31/12/2024
17/5/2027
41 559
(2 505 592)
83 118
(5 011 184)
55 199
(4 915 382)
55 198
(4 977 204)
TSR-prestations-
villkor (45 %)
1)
17/5/2024
3 år
31/12/2026
17/5/2027
41 560
(2 505 652)
83 120
(5 011 305)
83 120
(7 494 930)
ESG-mål
(10 %)
2)
17/5/2024
3 år
31/12/2026
17/5/2027
9 236
(556 838)
18 472
(1 113 677)
3 066
(273 027)
3 066
(276 461)
12 340
(1 112 698)
6,132
(552,922)
LTV 2023
Koncernen
Rörelseresultat
(EBITA) (45 %)
18/5/2023
1 år
31/12/2023
18/5/2026
34 852
(2 087 983)
69 704
(4 175 966)
0
(0)
0
(0)
TSR-prestations-
villkor (45 %)
1)
18/5/2023
3 år
31/12/2025
18/5/2026
34 853
(2 088 043)
69 706
(4 176 086)
55 523
(5 006 509)
55 523
(5 006 509)
ESG-mål
(10 %)
2)
18/5/2023
3 år
31/12/2025
18/5/2026
7 746
(464 062)
15 492
(928 125)
5 063
(450 860)
10 076
(908 553)
15 139
(1 365 084)
LTV 2022
Koncernen
Rörelseresultat
(EBIT) (45 %)
18/5/2022
1 år
31/12/2022
18/5/2025
17 257
(1 951 594)
34 514
(3 903 188)
28 087
(2 501 147)
28 087
(2 532 605)
TSR-prestations-
villkor (45 %)
1)
18/5/2022
3 år
31/12/2024
18/5/2025
17 255
(1 951 368)
34 510
(3 902 736)
0
(0)
0
(0)
ESG-mål
(10 %)
2)
18/5/2022
3 år
31/12/2024
18/5/2025
3 834
(433 587)
7 668
(867 174)
7 467
(664 936)
7 467
(673 299)
Totalt
98 882
(8 805 442)
68 665
(6 191 523)
95 460
(8 607 628)
167 547
(15 107 713)
1)
TSR-prestationsvillkor innefattar både absoluta och relativa prestationsvillkor för respektive program.
2)
ESG-prestationsvillkor innefattar både minskning av växthusgasutsläpp och prestationsvillkor avseende kvinnliga ledare för respektive program.
3)
Tilldelningsdatum representerar det datum då tilldelningen gjordes.
4)
Prestationsperiod representerar den period över vilken prestationsvillkoren mäts.
5)
Prestationsperiodens slutdatum representerar det datum då prestationsperioden avslutas.
6)
Intjänandeperiodens slutdatum representerar det datum då eventuella prestationsaktierätter faller ut och berättigar deltagarna att erhålla aktier.
7)
Siffrorna representerar det ursprungliga antalet prestationsaktierätter som tilldelades. Värden i SEK representerar motsvarande värde på tilldelningsdatum.
8)
Siffrorna representerar det maximala antal prestationsaktierätter som kan tjänas in för varje prestationsvillkor. Värden i SEK representerar motsvarande värde på tilldelningsdatum.
9)
Siffrorna representerar saldot vid början av det aktuella året, vilket innefattar prestationsaktierätter som tjänats in under tidigare år som ännu inte fallit ut. Värden i SEK beräknas som antalet intjänade
prestationsaktierätter multiplicerat med volymviktad genomsnittlig aktiekurs för de sista fem handelsdagarna under föregående räkenskapsår.
10)
Siffrorna representerar det antal prestationsaktierätter som tjänats in och som hade en prestationsperiod som löpte ut under räkenskapsåret. Värden i SEK beräknas som antalet Prestationsaktierätter
som tjänats in multiplicerat med volymviktad genomsnittlig aktiekurs för de sista fem handelsdagarna under räkenskapsåret.
11)
Siffrorna representerar det maximala antal utestående prestationsaktierätter som fortfarande är föremål för en pågående prestationsperiod. Värden i SEK beräknas som antalet utstående
prestationsaktierätter som fortfarande omfattas av en prestationsperiod multiplicerat med volymviktad genomsnittlig aktiekurs för de sista fem handelsdagarna under räkenskapsåret.
12)
Siffrorna representerar det antal prestationsaktierätter som hade en intjänandeperiod som löpte ut under räkenskapsåret och som berättigade deltagaren att erhålla aktier vederlagsfritt.
Värden i SEK representerar det verkliga värdet för aktier som tilldelas deltagaren vid intjänandeperiodens slut.
13)
Siffrorna representerar saldot vid slutet av året, vilket innefattar prestationsaktierätter som tjänats in under räkenskapsåret samt tidigare prestationsaktierätter som tjänats in men som inte förverkats.
Värden i SEK beräknas som antalet prestationsaktierätter som tjänats in multiplicerat med volymviktad genomsnittlig aktiekurs för de sista fem handelsdagarna under räkenskapsåret.
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
11
Ericsson 2025
Ersättningsrapport
Långsiktig rörlig ersättning (LTV) till VD och koncernchef samt till vice verkställande direktör, forts.
Per Narvinger, vice verkställande direktör
1)
TSR-prestationsvillkor innefattar både absoluta och relativa prestationsvillkor för respektive program.
2)
ESG-prestationsvillkor innefattar både minskning av växthusgasutsläpp och prestationsvillkor avseende kvinnliga ledare för respektive program.
3)
Tilldelningsdatum representerar det datum då tilldelningen gjordes.
4)
Prestationsperiod representerar den period över vilken prestationsvillkoren mäts.
5)
Prestationsperiodens slutdatum representerar det datum då prestationsperioden avslutas.
6)
Intjänandeperiodens slutdatum representerar det datum då eventuella prestationsaktierätter faller ut och berättigar deltagarna att erhålla aktier.
7)
Siffrorna representerar det ursprungliga antalet prestationsaktierätter som tilldelades. Värden i SEK representerar motsvarande värde på tilldelningsdatum.
8)
Siffrorna representerar det maximala antal prestationsaktierätter som kan tjänas in för varje prestationsvillkor. Värden i SEK representerar motsvarande värde på tilldelningsdatum.
9)
Siffrorna representerar saldot vid början av det aktuella året, vilket innefattar prestationsaktierätter som tjänats in under tidigare år som ännu inte fallit ut. Värden i SEK beräknas som antalet intjänade
prestationsaktierätter multiplicerat med volymviktad genomsnittlig aktiekurs för de sista fem handelsdagarna under föregående räkenskapsår.
10)
Siffrorna representerar det antal prestationsaktierätter som tjänats in och som hade en prestationsperiod som löpte ut under räkenskapsåret. Värden i SEK beräknas som antalet Prestationsaktierätter
som tjänats in multiplicerat med volymviktad genomsnittlig aktiekurs för de sista fem handelsdagarna under räkenskapsåret.
11)
Siffrorna representerar det maximala antal utestående prestationsaktierätter som fortfarande är föremål för en pågående prestationsperiod. Värden i SEK beräknas som antalet utstående
prestationsaktierätter som fortfarande omfattas av en prestationsperiod multiplicerat med volymviktad genomsnittlig aktiekurs för de sista fem handelsdagarna under räkenskapsåret.
12)
Siffrorna representerar det antal prestationsaktierätter som hade en intjänandeperiod som löpte ut under räkenskapsåret och som berättigade deltagaren att erhålla aktier vederlagsfritt.
Värden i SEK representerar det verkliga värdet för aktier som tilldelas deltagaren vid intjänandeperiodens slut.
13)
Siffrorna representerar saldot vid slutet av året, vilket innefattar prestationsaktierätter som tjänats in under räkenskapsåret samt tidigare prestationsaktierätter som tjänats in men som inte förverkats.
Värden i SEK beräknas som antalet prestationsaktierätter som tjänats in multiplicerat med volymviktad genomsnittlig aktiekurs för de sista fem handelsdagarna under räkenskapsåret.
14)
LTV 2022 betalades ut under andra kvartalet 2025.
Huvudsakliga villkor för aktierelaterade planer
Information gällande rapporterat räkenskapsår
Program
Mål
(vikt)
Tilldelnings-
datum
3)
Presta-
tions-
period
4)
Prestations-
periodens
slutdatum
5)
Intjänande-
periodens
slutdatum
6)
Tilldelade
prestations-
aktierätter
7)
Högsta antal
prestations-
aktierätter
som kan
tilldelas
8)
Ingående
saldo vid
årets början
9)
Prestations-
aktierätter
som tjänats in
ut under året
10)
Prestations-
aktierätter som
fortfarande
omfattas av
prestationsvillkor
11)
Prestations-
aktierätter
som betalats
ut under året
12)
Saldo vid
årets slut,
prestations-
aktierätter
som tjänats
in men inte
betalats ut
13)
Antal aktier
(SEK)
Antal aktier
(SEK)
Antal aktier
(SEK)
Antal aktier
(SEK)
Antal aktier
(SEK)
Antal aktier
(SEK)
Antal aktier
(SEK)
LTV 2025
Koncernens
EBITA (45 %)
12/5/2025
3 år
31/12/2027
12/5/2028
29 492
(2 510 949)
58 984
(5 021 898)
58,984
(5,318,587)
TSR-prestations-
villkor (45 %)
1)
12/5/2025
3 år
31/12/2027
12/5/2028
29 493
(2 511 034)
58 986
(5 022 068)
58,986
(5,318,768)
ESG-mål
(10 %)
2)
12/5/2025
3 år
31/12/2027
12/5/2028
6 554
(558 008)
13 108
(1 116 015)
13,108
(1,181,948)
LTV 2024
Koncernen
Rörelseresultat
(EBITA) (45 %)
17/5/2024
1 år
31/12/2024
17/5/2027
30 887
(1 862 177)
61 774
(3 724 354)
41 024
(3 653 187)
41 024
(3 699 134)
TSR-prestations-
villkor (45 %)
1)
17/5/2024
3 år
31/12/2026
17/5/2027
30 886
(1 862 117)
61 772
(3 724 234)
61,772
(5,569,981)
ESG-mål
(10 %)
2)
17/5/2024
3 år
31/12/2026
17/5/2027
6 864
(413 831)
13 728
(827 661)
2 278
(202 856)
2,278
(205,407)
9,172
(827,039)
4,556
(410,815)
LTV 2023
Koncernen
Rörelseresultat
(EBITA) (45 %)
18/5/2023
1 år
31/12/2023
18/5/2026
25 147
(1 506 557)
50 294
(3 013 114)
0
(0)
0
(0)
TSR-prestations-
villkor (45 %)
1)
18/5/2023
3 år
31/12/2025
18/5/2026
25 148
(1 506 617)
50 296
(3 013 233)
40,062
(3,612,391)
40,062
(3,612,391)
ESG-mål
(10 %)
2)
18/5/2023
3 år
31/12/2025
18/5/2026
5 588
(334 777)
11 176
(669 554)
3 654
(325 389)
7,268
(655,393)
10,922
(984,875)
LTV 2022
14)
Koncernen
Rörelseresultat
(EBIT) (45 %)
18/5/2022
1 år
31/12/2022
18/5/2025
12 179
(1 377 323)
24 358
(2 754 646)
19 823
(1 639 847)
TSR-prestations-
villkor (45 %)
1)
18/5/2022
3 år
31/12/2024
18/5/2025
12 177
(1 377 097)
24 354
(2 754 194)
5 270
(435 958)
ESG-mål
(10 %)
2)
18/5/2022
3 år
31/12/2024
18/5/2025
2 706
(306 022)
5 412
(612 043)
Totalt
72 049
(6 415 963)
49 608
(4 473 191)
202 022
(18 216 324)
25 093
(2 075 804)
96 564
(8 707 214)
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
12
Ericsson 2025
Ersättningsrapport
Styrelsen antog följande riktlinjer för aktieinnehav
som ska gälla för nuvarande och framtida med-
lemmar av koncernledningen från den 1 januari
2019. Syftet är att uppmuntra ledningen att bygga
upp och behålla ett aktieinnehav som bidrar till ett
gemensamt ägarintresse mellan Bolagets aktie-
ägare och medlemmarna i koncernledningen:
–
VD och koncernchef måste bygga upp och
behålla ett aktieinnehav som motsvarar minst
200 % av den årliga fasta lönen.
–
Övriga medlemmar av koncernledningen ska
bygga upp och behålla ett aktieinnehav som
motsvarar minst 75 % av deras respektive
årliga fasta lön.
Vid den tidpunkt då de aktuella riktlinjerna för
aktieinnehavet antogs hade de nuvarande med-
lemmarna i koncernledningen möjlighet att bygga
upp det föreskrivna aktieinnehavet över en period
av sex år från och med 1 januari 2019. Medar-
betare som har befordrats eller utnämnts till kon-
cernledningen från och med den 1 januari 2019
förväntas uppfylla det föreskrivna aktieinnehavet
på årsdagen fem år efter att de tilldelas sina första
prestationsaktierätter under LTV-programmen.
Om en medlem i koncernledningen får ändrade
ansvarsområden, till exempel genom befordran
eller byte av tjänstgöringsland, förväntas han/hon
uppfylla det högre kravet på aktieinnehav efter att
ha fullföljt en komplett LTV-plan, från tilldelning
till utbetalning, under sina nya villkor, utöver de
ordinarie perioderna. Om en medlem av koncern-
ledningen utnämns till VD och koncernchef för-
väntas han/hon uppfylla det högre kravet på
aktieinnehav fem år efter att ha erhållit den första
LTV-tilldelningen under befattningen som VD och
koncernchef.
Styrelsen beaktar följande för att det före-
skrivna aktieinnehavet skall uppfyllas:
–
Innehav av Ericssons B-aktier som innehas eller
förvärvas av medlemmen i koncernledningen.
–
Optioner som intjänats men inte lösts in (värdet
beräknas efter skatt och efter kostnader för
utnyttjandet).
–
Aktierätter som innehas av medlemmen i kon-
cernledningen, där prestationsvillkor och/eller
anställningsvillkor har uppnåtts, men som
måste innehas under en viss tidsperiod (värdet
beräknas efter skatt).
–
Aktier, syntetiska aktier eller optionsrätter som
är föremål för prestationsvillkor och fortsatt
anställning, men som inte är intjänade, ska inte
medräknas enligt riktlinjerna för aktieinnehav.
Föreskrivet aktieinnehav ska anses vara uppfyllt
för de medlemmar av koncernledningen vars
datum för detta krav är till och med den 31 decem-
ber 2025. Detta beslut gäller för följande personer
i koncernledningen: Börje Ekholm, Chris Houghton
och Erik Ekudden. Föreskrivet aktieinnehav är
uppfyllt för Niklas Heuveldop och Åsa Tamsons
även om tidpunkten för att uppfylla kravet ligger
längre fram i tiden. För alla övriga medlemmar
i koncernledningen kommer tillämpliga datum
då kraven ska vara uppfyllda inträffa under de
efterföljande åren i enlighet med riktlinjerna för
aktieägande.
Kompensationskommittén övervakar efterlev-
naden av riktlinjerna om aktieinnehav, rapporterar
regelbundet till styrelsen samt informera medlem-
marna av koncernledningen om i vilken utsträck-
ning riktlinjerna för aktieinnehav har efterlevts.
Innehavet för respektive medlem av koncern-
ledningen redovisas i Bolagsstyrningsrapporten
och i tabellen nedan.
Information om riktlinjer för koncernledningens aktieinnehav
Innehav i Ericsson för medlemmar i koncernledningen
Medlemmar i koncernledningen
B-aktier
1)
American Depositary Shares
1)
Börje Ekholm
854 288
1 009 000
Per Narvinger
61 495
Yossi Cohen
–
Scott Dresser
48 616
Erik Ekudden
60 193
10 474
Moti Gyamlani
29 985
Niklas Heuveldop
184 018
15 470
Chris Houghton
201 852
Patrick Johansson
2 210
Charlotte Levert
–
Jenny Lindqvist
888
Chaﬁc Nassif
6 425
Lars Sandström
41 900
Åsa Tamsons
89 895
Andres Vicente
1 896
1)
Antalet aktier och American Depositary Shares inkluderar makes/makas innehav, minderåriga barns innehav och privata bolags innehav, i förekommande fall.
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
13
Ericsson 2025
Ersättningsrapport
Jämförande information om ändringar i ersättningen
och Bolagets resultat
Jämförelsetabell över förändringen i ersättning och Bolagets resultat
över de senaste redovisade räkenskapsåren
Ericssons resultat
Ersättning till VD och
koncernchef samt till vice
verkställande direktörer
Börje Ekholm VD
och koncernchef
Fredrik Jejdling
vice verkställande
direktör
Per Narvinger
vice verkställande
direktör
Genomsnittlig
ersättning
till anställda
omräknat till
heltidsekvivalenter
5)
Koncernens
rörelseresultat
(EBIT)
SEK miljoner
Koncernen
Netto-
omsättning
SEK miljoner
Aktiekurs per
31 december för
räkenskapsåret
2025
(% förändring)
Fast
ersättning
1)
21 081 431
(–0,14%)
1 973 130
3)
(–83,05%)
8 310 964
4)
1,079,550
(0,86%)
38,634
(795,76%)
236 681
(–4,52%)
90,17
(0,32%)
Rörlig
ersättning
2)
38 535 683
(–35,45%)
10 715 549
3)
(54,48%)
8 438 725
4)
199,928
(124,27%)
2024
(% förändring)
Fast
ersättning
1)
21 110 497
(3,74 %)
11,642,073
6)
(14,33%)
1 070 395
(5,32 %)
4 313
(121,2 %)
247 880
(–5,87 %)
89,88
(42,42 %)
Rörlig
ersättning
2)
59 703 270
7)
–
6 936 565
7)
(10.97%)
89 147
(–49,43%)
2023
(% förändring)
Fast
ersättning
1)
20 348 855
(5,49 %)
10 182 837
(5,34 %)
1 016 295
(5,20 %)
–20 326
(–175,23 %)
263 351
(–3,02 %)
63,11
(3,63 %)
Rörlig
ersättning
2)
–
6 251 115
(–6,30 %)
176 279
(–23,66 %)
2022
(% förändring)
Fast
ersättning
1)
19 290 595
(2,80 %)
9 666 757
(5,72 %)
966 031
(8,60 %)
27 020
(14,98 %)
271 546
(16,89 %)
60,9
(–38,97 %)
Rörlig
ersättning
2)
6 671 595
(–54,39 %)
230 928
(–21,77 %)
2021
Fast
ersättning
1)
18 764 547
9 144 067
889 538
31 780
232 314
99,79
Rörlig
ersättning
2)
88 782 271
14 626 469
295 139
1)
Fast ersättning innefattar fast lön och andra förmåner och semesterersättning.
2)
Rörlig ersättning till VD och koncernchef samt till vice verkställande direktörer innefattar tillämpliga STV och LTV. För Bolagets anställda innefattar den rörliga ersättningen kortsiktig och långsiktig rörlig
ersättning. För jämförelsens skull representerar rörlig ersättning betalad ersättning under räkenskapsåret. Detta beror på att prestationsutvärderingar och program för långsiktig rörlig ersättning för
anställda med prestationsperioder som löpt ut under räkenskapsåret 2025 ännu inte slutförts.
3)
Fredrik Jejdling lämnade befattningen som vice verkställande direktör den 14 mars 2025. Fast ersättning beräknas proportionellt från 1 januari 2025 till 14 mars 2025. Rörlig ersättning avser upplupen
STV 2024 och LTV 2022.
4)
Per Narvinger utnämndes till vice verkställande direktör den 15 mars 2025. Fast ersättning beräknas proportionellt från 15 mars 2025 till 31 december 2025. Rörlig ersättning avser upplupen STV 2024
och LTV 2022.
5)
Anställda på Telefonaktiebolaget LM Ericsson, exklusive VD och koncernchef samt övriga medlemmar i koncernledningen som är anställda inom Bolaget.
6)
Uppdaterad jämnfört med 2024 års Ersättningsrapport. Inkluderarar prestationsbaserad engångsersättning relaterad till en väsentlig affärsframgång.
7)
Uppdaterad jämnfört med 2024 års Ersättningsrapport. Inkluderar både förmånsvärde för aktier och ersättning i kontanter relaterat till utbetalning av LTV.
Stockholm den 3 mars 2026
Styrelsen
Telefonaktiebolaget LM Ericsson (publ)
Org. nr 556016-0680
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
14
Ericsson 2025
Ersättningsrapport
Mer information
Information om Ericsson och Bolagets utveckling finns på webbplatsen:
www.ericsson.com. Årsredovisningar, delårsrapporter och annan relevant
information för aktieägare finns på: www.ericsson.com/investors
Denna rapport publiceras även på engelska. För den händelse avvikelse
föreligger mellan den svenska språkversionen och den engelska, ska den
svenska versionen äga företräde.
Kontaktinformation
Ericssons huvudkontor
Torshamnsgatan 21, Kista
164 83 Stockholm
Sverige
Säte
Telefonaktiebolaget LM Ericsson
Torshamnsgatan 21, Kista
164 83 Stockholm
Sverige
Investerarrelationer
För frågor om Ericsson, kontakta
Investerarrelationer:
Telefon: 010-719 00 00
E-post: investor.relations@ericsson.com
Kontaktinformation för ADR-program
För institutionella investerare och aktie-
mäklare i amerikanska depåbevis (ADR)
Deutsche Bank ADR broker services desk
New York: Tfn +1 212 250 9100
London: Tfn +44 207 547 6500
E-post: adr@db.com
För registrerade ägare
Deutsche Bank Trust Company Americas
c/o Equiniti Trust Company LLC
Avgiftsfri telefon: +1 877 881 5969
Telefon (direktval): +1 718 921 8137
E-post: adr@equiniti.com
Ericsson Årsredovisning 2025
Projektledning
Ericsson Investerarrelationer
Design och produktion
Narva Communications
Fotografier av styrelse och
koncernledning
Glenn Røkeberg
Per Myrehed
Tryck
Larssons Offset 2026
Tryckt på Amber Graphic
Finansiell rapport
Bolagsstyrningsrapport
Ersättningsrapport
För tryckta publikationer
Beställ en tryckt årsredovisning – online:
www.ericsson.com/en/investors/financial-reports/order-annual-report
Beställ en tryckt årsredovisning – telefon:
Strömberg Distribution
Telefon: 08-449 88 16
Telefonaktiebolaget LM Ericsson
164 83 Stockholm
Telefon: 010-719 00 00
www.ericsson.com
EN/LZT 138 2483 R1A
© Telefonaktiebolaget LM Ericsson 2026
Om Ericsson
Ericsson är en ledande leverantör av mobilkommunikationslösningar till
leverantörer av kommunikationstjänster, företag och den offentliga sektorn.
Vi levererar högpresterande, programmerbara och energieffektiva nät som
möjliggör en ökad tjänstedifferentiering. Våra företagslösningar erbjuder
överlägsen kommunikation till företag samt avancerade nätfunktioner
till applikationsutvecklare. Tillsammans med våra kunder och partners
i ekosystemet leder vi nästa våg av digitalisering i samhället.
Genom världsledande forskning driver vi nya standarder, och bidrar till
utvecklingen av nästa generations infrastruktur, mjukvara och tjänster
för mobilkommunikation.
Bolaget har cirka 89 000 anställda, och betjänar kunder i mer än 175 länder.
Ericsson har sitt huvudkontor i Stockholm. Vår aktie är noterad på Nasdaq
Stockholm och Bolagets American Depositary Shares (ADS) handlas på
Nasdaq New York. Ericssons vision är en värld där obegränsad kommunikation
förbättrar liv, omdefinierar verksamheter och banar väg för en hållbar framtid.